# Jurnalul Oficial C 282/2020

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 282 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6326 august 2020 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 282

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6326 august 2020

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Consiliu |
| 2020/C 282/01 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Belgiei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Belgiei pentru 2020 | 1 |
| 2020/C 282/02 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2020 | 8 |
| 2020/C 282/03 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Cehiei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Cehiei pentru 2020 | 15 |
| 2020/C 282/04 | Recomandarea consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2020 | 22 |
| 2020/C 282/05 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru 2020 | 27 |
| 2020/C 282/06 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Estoniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Estoniei pentru 2020 | 33 |
| 2020/C 282/07 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Irlandei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Irlandei pentru 2020 | 39 |
| 2020/C 282/08 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Greciei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Greciei pentru 2020 | 46 |
| 2020/C 282/09 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru 2020 | 54 |
| 2020/C 282/10 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Franței pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Franței pentru 2020 | 62 |
| 2020/C 282/11 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Croației pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Croației pentru 2020 | 68 |
| 2020/C 282/12 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Italiei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Italiei pentru 2020 | 74 |
| 2020/C 282/13 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Ciprului pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru 2020 | 82 |
| 2020/C 282/14 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Letoniei pentru 2020 | 89 |
| 2020/C 282/15 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Lituaniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Lituaniei pentru 2020 | 95 |
| 2020/C 282/16 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Luxemburgului pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Luxemburgului pentru 2020 | 101 |
| 2020/C 282/17 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2020 | 107 |
| 2020/C 282/18 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2020 | 116 |
| 2020/C 282/19 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Țărilor de Jos pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Țărilor de Jos pentru 2020 | 122 |
| 2020/C 282/20 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 2020 | 129 |
| 2020/C 282/21 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2020 | 135 |
| 2020/C 282/22 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2020 | 142 |
| 2020/C 282/23 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al României pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al României pentru 2020 | 149 |
| 2020/C 282/24 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2020 | 157 |
| 2020/C 282/25 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2020 | 164 |
| 2020/C 282/26 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Finlandei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Finlandei pentru 2020 | 171 |
| 2020/C 282/27 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Suediei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Suediei pentru 2020 | 177 |
| 2020/C 282/28 | Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru 2020 | 183 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

2020/C 282/01

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Belgiei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Belgiei pentru 2020

1

2020/C 282/02

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2020

8

2020/C 282/03

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Cehiei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Cehiei pentru 2020

15

2020/C 282/04

Recomandarea consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2020

22

2020/C 282/05

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru 2020

27

2020/C 282/06

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Estoniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Estoniei pentru 2020

33

2020/C 282/07

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Irlandei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Irlandei pentru 2020

39

2020/C 282/08

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Greciei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Greciei pentru 2020

46

2020/C 282/09

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru 2020

54

2020/C 282/10

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Franței pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Franței pentru 2020

62

2020/C 282/11

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Croației pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Croației pentru 2020

68

2020/C 282/12

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Italiei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Italiei pentru 2020

74

2020/C 282/13

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Ciprului pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru 2020

82

2020/C 282/14

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Letoniei pentru 2020

89

2020/C 282/15

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Lituaniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Lituaniei pentru 2020

95

2020/C 282/16

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Luxemburgului pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Luxemburgului pentru 2020

101

2020/C 282/17

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2020

107

2020/C 282/18

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2020

116

2020/C 282/19

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Țărilor de Jos pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Țărilor de Jos pentru 2020

122

2020/C 282/20

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 2020

129

2020/C 282/21

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2020

135

2020/C 282/22

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2020

142

2020/C 282/23

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al României pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al României pentru 2020

149

2020/C 282/24

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2020

157

2020/C 282/25

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2020

164

2020/C 282/26

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Finlandei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Finlandei pentru 2020

171

2020/C 282/27

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Suediei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Suediei pentru 2020

177

2020/C 282/28

Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru 2020

183

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/1

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Belgiei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Belgiei pentru 2020

(2020/C 282/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Belgia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Belgia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

| (2) | Raportul de țară pentru Belgia din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Belgia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Belgia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Belgia din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Belgia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Belgia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Ea a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Ea a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Belgia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Belgia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite, ceea ce implică un risc considerabil de adâncire a disparităților interregionale și intraregionale în Belgia. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite, ceea ce implică un risc considerabil de adâncire a disparităților interregionale și intraregionale în Belgia. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | La 30 aprilie 2020, Belgia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

La 30 aprilie 2020, Belgia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, Belgia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Belgia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria.

| (12) | La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Belgiei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (7) nu depășește 1,8 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din produsul intern brut (PIB). Întrucât s-a considerat că Belgia îndeplinește condițiile pentru a beneficia de abaterea temporară solicitată de 0,5 % din PIB în temeiul clauzei privind reformele structurale, ajustarea structurală solicitată pentru 2019 a fost redusă la 0,1 % din PIB, ceea ce corespunde unei rate de creștere nominală a cheltuielilor primare nete care nu depășește 2,8 % în 2019. Evaluarea globală efectuată de Comisie confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea realizării obiectivului bugetar pe termen mediu în 2019 și în anii 2018 și 2019, luați împreună. Acesta este un factor relevant în raportul elaborat de Comisie în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, care evaluează respectarea de către Belgia a criteriului datoriei în 2019. |
| --- | --- |

(12)

La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Belgiei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (7) nu depășește 1,8 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din produsul intern brut (PIB). Întrucât s-a considerat că Belgia îndeplinește condițiile pentru a beneficia de abaterea temporară solicitată de 0,5 % din PIB în temeiul clauzei privind reformele structurale, ajustarea structurală solicitată pentru 2019 a fost redusă la 0,1 % din PIB, ceea ce corespunde unei rate de creștere nominală a cheltuielilor primare nete care nu depășește 2,8 % în 2019. Evaluarea globală efectuată de Comisie confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea realizării obiectivului bugetar pe termen mediu în 2019 și în anii 2018 și 2019, luați împreună. Acesta este un factor relevant în raportul elaborat de Comisie în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, care evaluează respectarea de către Belgia a criteriului datoriei în 2019.

| (13) | În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul federal prevede o deteriorare a soldului global, de la un deficit de 1,9 % din PIB în 2019 la un deficit de 7,5 % din PIB în 2020. După ce a scăzut la 98,6 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la aproximativ 115 % în 2020, conform Programului de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul federal prevede o deteriorare a soldului global, de la un deficit de 1,9 % din PIB în 2019 la un deficit de 7,5 % din PIB în 2020. După ce a scăzut la 98,6 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la aproximativ 115 % în 2020, conform Programului de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

| (14) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Belgia a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 2,3 % din PIB. Măsurile includ un sistem federal temporar de indemnizații de șomaj, venituri substitutive pentru lucrătorii care desfășoară o activitate independentă, o dispoziție federală privind cheltuielile legate de criză, diferite indemnizații regionale pentru întreprinderi sau persoane și subvenții sectoriale. Cuantificarea măsurilor cu efect de creștere a deficitului coincide, în linii mari, cu estimările Comisiei, luând în considerare tratamentul diferit al costului stabilizatorilor automați. În plus, Belgia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Aceste măsuri vizează atât garanții federale, cât și garanții regionale pentru împrumuturile în favoarea întreprinderilor și a lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă, estimate la 11,8 % din PIB în Programul de stabilitate pentru 2020. Amânări ale plății impozitelor, în special în ceea ce privește impozitul pe venitul persoanelor fizice și impozitul pe profitul societăților, precum și contribuțiile sociale, au fost, de asemenea, puse în aplicare, însă Programul de stabilitate pentru 2020 nu le cuantifică. În general, măsurile adoptate de Belgia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(14)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Belgia a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 2,3 % din PIB. Măsurile includ un sistem federal temporar de indemnizații de șomaj, venituri substitutive pentru lucrătorii care desfășoară o activitate independentă, o dispoziție federală privind cheltuielile legate de criză, diferite indemnizații regionale pentru întreprinderi sau persoane și subvenții sectoriale. Cuantificarea măsurilor cu efect de creștere a deficitului coincide, în linii mari, cu estimările Comisiei, luând în considerare tratamentul diferit al costului stabilizatorilor automați. În plus, Belgia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Aceste măsuri vizează atât garanții federale, cât și garanții regionale pentru împrumuturile în favoarea întreprinderilor și a lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă, estimate la 11,8 % din PIB în Programul de stabilitate pentru 2020. Amânări ale plății impozitelor, în special în ceea ce privește impozitul pe venitul persoanelor fizice și impozitul pe profitul societăților, precum și contribuțiile sociale, au fost, de asemenea, puse în aplicare, însă Programul de stabilitate pentru 2020 nu le cuantifică. În general, măsurile adoptate de Belgia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (15) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Belgiei va fi de -8,9 % din PIB în 2020 și de -4,2 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va ajunge la 113,8 % din PIB în 2020. |
| --- | --- |

(15)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Belgiei va fi de -8,9 % din PIB în 2020 și de -4,2 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va ajunge la 113,8 % din PIB în 2020.

| (16) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării de către Belgia a regulii privind datoria în 2019 și a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu au fost îndeplinite criteriile privind deficitul și datoria, astfel cum sunt definite în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(16)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării de către Belgia a regulii privind datoria în 2019 și a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu au fost îndeplinite criteriile privind deficitul și datoria, astfel cum sunt definite în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (17) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19, autoritățile belgiene au adoptat un pachet cuprinzător de măsuri menite să atenueze impactul social și economic al declinului economic sever. Un sistem de garantare în valoare de 50 de miliarde EUR este în vigoare pentru a acoperi noile credite pe termen scurt acordate întreprinderilor viabile. Regiunile și comunitățile au introdus, de asemenea, garanții pentru creditele punte și creditele curente pentru întreprinderi, un sprijin sub formă de lichidități în favoarea întreprinderilor sub forma unor împrumuturi directe și măsuri de sprijin financiar pentru întreprinderile cele mai afectate de criza provocată de COVID-19. Rambursarea creditelor ipotecare și a împrumuturilor pentru întreprinderi existente poate fi prelungită. Este disponibil un moratoriu temporar privind procedurile de faliment pentru întreprinderile grav afectate. Au fost introduse diferite stimulente pentru a încuraja mai mulți lucrători să continue sau să reia lucrul, pentru a asigura continuitatea activității. Contribuțiile de asigurări sociale și impozitele, cum ar fi impozitul pe valoarea adăugată, impozitele pe profitul societăților și pe venitul persoanelor fizice, pot fi amânate sau pot face obiectul unei exceptări, în unele cazuri. Guvernul federal a pus sistemul de șomaj temporar din motive de forță majoră la dispoziția întreprinderilor afectate de criza provocată de COVID-19 și a mărit indemnizațiile. Un venit lunar substitutiv este disponibil pentru lucrătorii care desfășoară o activitate independentă și a căror activitate a fost întreruptă pentru o perioadă de cel puțin șapte zile consecutive. Degresivitatea indemnizațiilor de șomaj este temporar înghețată. Guvernul federal pregătește, de asemenea, un set suplimentar de măsuri de combatere a insolvenței întreprinderilor, cum ar fi scutirea de la plata impozitului pe profitul societăților și pe venitul persoanelor fizice pentru exercițiul financiar 2020. |
| --- | --- |

(17)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19, autoritățile belgiene au adoptat un pachet cuprinzător de măsuri menite să atenueze impactul social și economic al declinului economic sever. Un sistem de garantare în valoare de 50 de miliarde EUR este în vigoare pentru a acoperi noile credite pe termen scurt acordate întreprinderilor viabile. Regiunile și comunitățile au introdus, de asemenea, garanții pentru creditele punte și creditele curente pentru întreprinderi, un sprijin sub formă de lichidități în favoarea întreprinderilor sub forma unor împrumuturi directe și măsuri de sprijin financiar pentru întreprinderile cele mai afectate de criza provocată de COVID-19. Rambursarea creditelor ipotecare și a împrumuturilor pentru întreprinderi existente poate fi prelungită. Este disponibil un moratoriu temporar privind procedurile de faliment pentru întreprinderile grav afectate. Au fost introduse diferite stimulente pentru a încuraja mai mulți lucrători să continue sau să reia lucrul, pentru a asigura continuitatea activității. Contribuțiile de asigurări sociale și impozitele, cum ar fi impozitul pe valoarea adăugată, impozitele pe profitul societăților și pe venitul persoanelor fizice, pot fi amânate sau pot face obiectul unei exceptări, în unele cazuri. Guvernul federal a pus sistemul de șomaj temporar din motive de forță majoră la dispoziția întreprinderilor afectate de criza provocată de COVID-19 și a mărit indemnizațiile. Un venit lunar substitutiv este disponibil pentru lucrătorii care desfășoară o activitate independentă și a căror activitate a fost întreruptă pentru o perioadă de cel puțin șapte zile consecutive. Degresivitatea indemnizațiilor de șomaj este temporar înghețată. Guvernul federal pregătește, de asemenea, un set suplimentar de măsuri de combatere a insolvenței întreprinderilor, cum ar fi scutirea de la plata impozitului pe profitul societăților și pe venitul persoanelor fizice pentru exercițiul financiar 2020.

| (18) | Sistemul de sănătate belgian este performant în ceea ce privește furnizarea de terapie acută în spitale. Cu toate acestea, pandemia de COVID-19 a evidențiat o serie de deficiențe care afectează reziliența sistemului de sănătate atunci când se confruntă cu o criză gravă de sănătate publică. Acest lucru sugerează că Belgia se confruntă cu un deficit structural de lucrători în domeniul sănătății care trebuie remediat. În viitorul apropiat, va rămâne extrem de importantă asigurarea de produse medicale esențiale în cantitate suficientă, inclusiv de echipamente de protecție în special pentru lucrătorii din domeniul sănătății și pentru lucrătorii care exercită alte profesii expuse. O strategie de sănătate publică care este pe deplin coordonată cu politicile de prevenire și de îngrijire pe termen lung va rămâne esențială pe termen scurt și mediu pentru a garanta o gestionare eficace a crizelor din domeniul sănătății publice, cum este cea provocată de pandemia de COVID-19. Un element important în acest context este punerea în aplicare fără probleme a Acordului Conferinței interministeriale privind sănătatea publică vizând punerea temporară la dispoziția unităților de îngrijire pe termen lung (care țin de competența comunitară) a personalului din spitale și a infrastructurilor spitalicești (care țin de competența federală) pe durata crizei provocate de COVID-19. |
| --- | --- |

(18)

Sistemul de sănătate belgian este performant în ceea ce privește furnizarea de terapie acută în spitale. Cu toate acestea, pandemia de COVID-19 a evidențiat o serie de deficiențe care afectează reziliența sistemului de sănătate atunci când se confruntă cu o criză gravă de sănătate publică. Acest lucru sugerează că Belgia se confruntă cu un deficit structural de lucrători în domeniul sănătății care trebuie remediat. În viitorul apropiat, va rămâne extrem de importantă asigurarea de produse medicale esențiale în cantitate suficientă, inclusiv de echipamente de protecție în special pentru lucrătorii din domeniul sănătății și pentru lucrătorii care exercită alte profesii expuse. O strategie de sănătate publică care este pe deplin coordonată cu politicile de prevenire și de îngrijire pe termen lung va rămâne esențială pe termen scurt și mediu pentru a garanta o gestionare eficace a crizelor din domeniul sănătății publice, cum este cea provocată de pandemia de COVID-19. Un element important în acest context este punerea în aplicare fără probleme a Acordului Conferinței interministeriale privind sănătatea publică vizând punerea temporară la dispoziția unităților de îngrijire pe termen lung (care țin de competența comunitară) a personalului din spitale și a infrastructurilor spitalicești (care țin de competența federală) pe durata crizei provocate de COVID-19.

| (19) | După ce Belgia a atins un nivel record al ocupării forței de muncă în 2019 și la începutul anului 2020, criza provocată de COVID-19 a pus capăt brusc creșterii ocupării forței de muncă în această țară. Sistemele de sprijin din veniturile publice existente în Belgia, cum ar fi sistemul de șomaj temporar pentru angajați și indemnizația pentru întreruperea forțată a activității (droit passerelle) pentru lucrătorii care desfășoară o activitate independentă, oferă compensații parțiale pentru pierderile de venit cauzate de reducerea timpului de lucru. Aceste sisteme de șomaj parțial joacă un rol major în reducerea impactului diminuării producției asupra nivelurilor de ocupare a forței de muncă. Cu toate acestea, se preconizează că rata șomajului va crește la 7 % în 2020 și se va diminua într-o anumită măsură ajungând la 6,6 % în 2021. Pentru a evita ca creșterea șomajului să devină structurală, vor fi necesare eforturi suplimentare pentru a consolida eficacitatea politicilor active existente în domeniul pieței forței de muncă, care rămân la un nivel scăzut, întrucât ponderea ridicată a șomerilor care participă la măsurile active de ocupare a forței de muncă coexistă cu o tranziție redusă de la șomaj la încadrarea în muncă. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită asigurării unei abordări cuprinzătoare pentru persoanele cele mai îndepărtate de piața muncii, care vor fi probabil cel mai grav afectate de consecințele socioeconomice negative ale crizei provocate de COVID-19. Grupurile vulnerabile includ, în special, persoanele cu un nivel scăzut de calificare, persoanele provenite dintr-un context de migrație și persoanele cu handicap. În plus, sarcina fiscală asupra costului forței de muncă rămâne ridicată, în medie, pentru toate nivelurile salariale, cu excepția lucrătorilor cu venituri salariale foarte mici (50 % din salariul mediu). Acesta este un factor important al costului relativ ridicat al forței de muncă, care poate afecta în mod negativ cererea de forță de muncă, în special în ceea ce privește locurile de muncă cu productivitate scăzută. |
| --- | --- |

(19)

După ce Belgia a atins un nivel record al ocupării forței de muncă în 2019 și la începutul anului 2020, criza provocată de COVID-19 a pus capăt brusc creșterii ocupării forței de muncă în această țară. Sistemele de sprijin din veniturile publice existente în Belgia, cum ar fi sistemul de șomaj temporar pentru angajați și indemnizația pentru întreruperea forțată a activității (droit passerelle) pentru lucrătorii care desfășoară o activitate independentă, oferă compensații parțiale pentru pierderile de venit cauzate de reducerea timpului de lucru. Aceste sisteme de șomaj parțial joacă un rol major în reducerea impactului diminuării producției asupra nivelurilor de ocupare a forței de muncă. Cu toate acestea, se preconizează că rata șomajului va crește la 7 % în 2020 și se va diminua într-o anumită măsură ajungând la 6,6 % în 2021. Pentru a evita ca creșterea șomajului să devină structurală, vor fi necesare eforturi suplimentare pentru a consolida eficacitatea politicilor active existente în domeniul pieței forței de muncă, care rămân la un nivel scăzut, întrucât ponderea ridicată a șomerilor care participă la măsurile active de ocupare a forței de muncă coexistă cu o tranziție redusă de la șomaj la încadrarea în muncă. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită asigurării unei abordări cuprinzătoare pentru persoanele cele mai îndepărtate de piața muncii, care vor fi probabil cel mai grav afectate de consecințele socioeconomice negative ale crizei provocate de COVID-19. Grupurile vulnerabile includ, în special, persoanele cu un nivel scăzut de calificare, persoanele provenite dintr-un context de migrație și persoanele cu handicap. În plus, sarcina fiscală asupra costului forței de muncă rămâne ridicată, în medie, pentru toate nivelurile salariale, cu excepția lucrătorilor cu venituri salariale foarte mici (50 % din salariul mediu). Acesta este un factor important al costului relativ ridicat al forței de muncă, care poate afecta în mod negativ cererea de forță de muncă, în special în ceea ce privește locurile de muncă cu productivitate scăzută.

| (20) | Ar trebui încurajată mobilitatea forței de muncă către sectoarele în care există deficite majore, inclusiv către domeniul sănătății, al tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) și al ocupațiilor tehnice și profesionale. Aceasta va fi însoțită de necesități importante în ceea ce privește recalificarea și perfecționarea și va necesita creșterea nivelului de participare a adulților la educație și formare, inclusiv prin utilizarea unor perioade de program de lucru redus. Există preocupări legate de faptul că sistemele de stimulare a formării existente nu ajung la cei care ar beneficia de ele în cea mai mare măsură, cum ar fi lucrătorii slab calificați, lucrătorii în vârstă și persoanele provenite dintr-un context de migrație. Competențele lingvistice slabe reprezintă un obstacol major, în special pe piața forței de muncă bilingvă din Bruxelles. Comunitățile iau măsuri pentru a crește numărul de studenți în domeniile științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii, dar sunt necesare strategii mai cuprinzătoare pentru a răspunde nevoilor viitoare de pe piața forței de muncă. Nivelul general al competențelor digitale este satisfăcător, însă stagnează. În rândul tinerilor, în special în rândul celor cu un nivel scăzut de educație, nivelul competențelor digitale este mai scăzut decât media Uniunii și s-a diminuat în ultimii ani. Disponibilitatea echipamentelor adecvate și a conexiunii la internet pentru toți elevii, precum și programele de formare și de îndrumare necesare pentru cadrele didactice sunt esențiale pentru a asigura accesul la învățământul la distanță. Acest lucru este necesar, de asemenea, pentru a asigura faptul că inegalitățile existente în sistemul de învățământ nu sunt exacerbate din cauza crizei provocate de COVID-19. |
| --- | --- |

(20)

Ar trebui încurajată mobilitatea forței de muncă către sectoarele în care există deficite majore, inclusiv către domeniul sănătății, al tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) și al ocupațiilor tehnice și profesionale. Aceasta va fi însoțită de necesități importante în ceea ce privește recalificarea și perfecționarea și va necesita creșterea nivelului de participare a adulților la educație și formare, inclusiv prin utilizarea unor perioade de program de lucru redus. Există preocupări legate de faptul că sistemele de stimulare a formării existente nu ajung la cei care ar beneficia de ele în cea mai mare măsură, cum ar fi lucrătorii slab calificați, lucrătorii în vârstă și persoanele provenite dintr-un context de migrație. Competențele lingvistice slabe reprezintă un obstacol major, în special pe piața forței de muncă bilingvă din Bruxelles. Comunitățile iau măsuri pentru a crește numărul de studenți în domeniile științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii, dar sunt necesare strategii mai cuprinzătoare pentru a răspunde nevoilor viitoare de pe piața forței de muncă. Nivelul general al competențelor digitale este satisfăcător, însă stagnează. În rândul tinerilor, în special în rândul celor cu un nivel scăzut de educație, nivelul competențelor digitale este mai scăzut decât media Uniunii și s-a diminuat în ultimii ani. Disponibilitatea echipamentelor adecvate și a conexiunii la internet pentru toți elevii, precum și programele de formare și de îndrumare necesare pentru cadrele didactice sunt esențiale pentru a asigura accesul la învățământul la distanță. Acest lucru este necesar, de asemenea, pentru a asigura faptul că inegalitățile existente în sistemul de învățământ nu sunt exacerbate din cauza crizei provocate de COVID-19.

| (21) | Belgia a adoptat numeroase sisteme de sprijinire a lichidităților întreprinderilor, inclusiv un sistem de garanții de stat pentru împrumuturi și mai multe sisteme regionale notificate în temeiul cadrului temporar pentru măsurile de ajutor de stat vizând sprijinirea economiei în contextul actualei pandemii de COVID-19. Punerea în aplicare eficientă și efectivă a unor astfel de sisteme, inclusiv de către intermediari, este esențială pentru a se asigura că întreprinderile, în special întreprinderile mici și mijlocii (IMM) și lucrătorii care desfășoară o activitate independentă, beneficiază de pe urma acestora pentru a le proteja și pentru a permite o redresare mai rapidă. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar, inclusiv a intermediarilor. |
| --- | --- |

(21)

Belgia a adoptat numeroase sisteme de sprijinire a lichidităților întreprinderilor, inclusiv un sistem de garanții de stat pentru împrumuturi și mai multe sisteme regionale notificate în temeiul cadrului temporar pentru măsurile de ajutor de stat vizând sprijinirea economiei în contextul actualei pandemii de COVID-19. Punerea în aplicare eficientă și efectivă a unor astfel de sisteme, inclusiv de către intermediari, este esențială pentru a se asigura că întreprinderile, în special întreprinderile mici și mijlocii (IMM) și lucrătorii care desfășoară o activitate independentă, beneficiază de pe urma acestora pentru a le proteja și pentru a permite o redresare mai rapidă. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar, inclusiv a intermediarilor.

| (22) | În ciuda eforturilor depuse de guvern, sarcina administrativă pe care o suportă întreprinderile se ridică la aproximativ 7 miliarde EUR pe an (1,6 % din PIB), din care cea mai mare parte provine din obligațiile impuse de dreptul fiscal și de dreptul muncii. Sistemul fiscal este complex din cauza unui număr mare de cheltuieli fiscale. Gestiunea salarială este complexă pentru întreprinderi, în special pentru cele care trebuie să se conformeze diverselor sisteme regionale. Întreprinderile se confruntă cu întârzieri din ce în ce mai mari în ceea ce privește plățile efectuate de autoritățile publice, ceea ce contribuie la falimente și la deteriorarea climatului de afaceri. Există întârzieri mari în ceea ce privește autorizațiile de construcție, precum și racordările la rețelele electrice și la rețelele de apă. Procesul de transfer al unei proprietăți se numără printre cele mai lente și costisitoare din Uniune. Există discrepanțe regionale majore în ceea ce privește normele de acces la meseriile legate de artizanat/construcții. Efectul cumulat al nivelului de reglementare ridicat, al costurilor salariale ridicate și al rigidității pieței forței de muncă afectează performanța sectorului comerțului cu amănuntul. Normele privind programul de funcționare al magazinelor, vânzările promoționale, reducerile de preț și canalele de distribuție pentru medicamentele care se eliberează fără prescripție medicală creează o sarcină suplimentară în ceea ce privește mediul operațional pentru comercianții cu amănuntul. Introducerea tehnologiei 5G ar putea fi împiedicată, printre altele, de standardele stricte de mediu și sanitare privind protecția împotriva radiațiilor (în special la Bruxelles), care variază de la o regiune la alta, de taxele costisitoare asupra antenelor la Bruxelles și de timpul îndelungat de așteptare pentru eliberarea autorizațiilor de instalare a antenelor. În domeniul insolvenței, nu există o procedură specială simplificată de soluționare extrajudiciară a litigiilor pentru IMM-uri și doar debitorii pot iniția proceduri de insolvență. În pofida îmbunătățirilor treptate, digitalizarea insuficientă și lipsa resurselor rămân o provocare pentru sistemul judiciar. Procedurile de lungă durată din domeniul justiției administrative generează întârzieri semnificative în ceea ce privește cauzele referitoare la proceduri de achiziții publice și la autorizații de construcție. Principalele organisme responsabile cu asigurarea respectării normelor în domeniul supravegherii pieței, al concurenței și al transportului feroviar nu dispun de personal suficient pentru a-și îndeplini integral sarcinile. |
| --- | --- |

(22)

În ciuda eforturilor depuse de guvern, sarcina administrativă pe care o suportă întreprinderile se ridică la aproximativ 7 miliarde EUR pe an (1,6 % din PIB), din care cea mai mare parte provine din obligațiile impuse de dreptul fiscal și de dreptul muncii. Sistemul fiscal este complex din cauza unui număr mare de cheltuieli fiscale. Gestiunea salarială este complexă pentru întreprinderi, în special pentru cele care trebuie să se conformeze diverselor sisteme regionale. Întreprinderile se confruntă cu întârzieri din ce în ce mai mari în ceea ce privește plățile efectuate de autoritățile publice, ceea ce contribuie la falimente și la deteriorarea climatului de afaceri. Există întârzieri mari în ceea ce privește autorizațiile de construcție, precum și racordările la rețelele electrice și la rețelele de apă. Procesul de transfer al unei proprietăți se numără printre cele mai lente și costisitoare din Uniune. Există discrepanțe regionale majore în ceea ce privește normele de acces la meseriile legate de artizanat/construcții. Efectul cumulat al nivelului de reglementare ridicat, al costurilor salariale ridicate și al rigidității pieței forței de muncă afectează performanța sectorului comerțului cu amănuntul. Normele privind programul de funcționare al magazinelor, vânzările promoționale, reducerile de preț și canalele de distribuție pentru medicamentele care se eliberează fără prescripție medicală creează o sarcină suplimentară în ceea ce privește mediul operațional pentru comercianții cu amănuntul. Introducerea tehnologiei 5G ar putea fi împiedicată, printre altele, de standardele stricte de mediu și sanitare privind protecția împotriva radiațiilor (în special la Bruxelles), care variază de la o regiune la alta, de taxele costisitoare asupra antenelor la Bruxelles și de timpul îndelungat de așteptare pentru eliberarea autorizațiilor de instalare a antenelor. În domeniul insolvenței, nu există o procedură specială simplificată de soluționare extrajudiciară a litigiilor pentru IMM-uri și doar debitorii pot iniția proceduri de insolvență. În pofida îmbunătățirilor treptate, digitalizarea insuficientă și lipsa resurselor rămân o provocare pentru sistemul judiciar. Procedurile de lungă durată din domeniul justiției administrative generează întârzieri semnificative în ceea ce privește cauzele referitoare la proceduri de achiziții publice și la autorizații de construcție. Principalele organisme responsabile cu asigurarea respectării normelor în domeniul supravegherii pieței, al concurenței și al transportului feroviar nu dispun de personal suficient pentru a-și îndeplini integral sarcinile.

| (23) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se acorde prioritate finanțării proiectelor de investiții publice mature și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante, ceea ce ar facilita, de asemenea, tranziția industrială. Astfel cum s-a indicat în Planul național privind energia și clima (PNEC) pentru perioada 2021-2030, Belgia are importante nevoi de investiții în domeniul transportului durabil, în special pentru a aborda problema congestionării traficului și a mobilității electrice. Înainte de criza provocată de COVID-19, regiunile belgiene anunțaseră importante planuri plurianuale în materie de infrastructură a transporturilor. Investiții importante sunt realizate în ceea ce privește transportul feroviar suburban în jurul orașului Bruxelles, semnalizarea feroviară și conexiunile feroviare transfrontaliere și cu porturile. De asemenea, sunt în curs de derulare investiții importante în infrastructura de metrou, de tramvai și de autobuz a orașului Bruxelles. PNEC a identificat, de asemenea, importante nevoi de investiții în domenii precum producția de energie din surse regenerabile și flexibile, interconexiunile, rețelele inteligente, stocarea și eficiența energetică în vederea îndeplinirii obiectivelor europene în materie de energie și climă, pentru a respecta angajamentul juridic al Belgiei de a abandona progresiv energia nucleară până în 2025 și de a renova 80 % din parcul imobiliar care a fost construit înainte de introducerea normelor energetice. Spre deosebire de intensitatea relativ ridicată a cheltuielilor private în domeniul cercetării și dezvoltării (C&D), intensitatea cheltuielilor publice legate de C&D rămâne ușor inferioară celei a majorității statelor membre cu un nivel similar de dezvoltare economică. Belgia riscă să rămână în urmă în ceea ce privește implementarea tehnologiei 5G, întrucât nu intenționează să atribuie primele benzi de frecvență pentru 5G în termenele prevăzute în legislația Uniunii. În martie 2020, autoritățile belgiene au deschis o consultare publică privind acordarea de licențe naționale temporare pentru 200 MHz de spectru disponibil în banda 3,6-3,8 GHz ca soluție temporară. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Belgia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Belgiei să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se acorde prioritate finanțării proiectelor de investiții publice mature și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante, ceea ce ar facilita, de asemenea, tranziția industrială. Astfel cum s-a indicat în Planul național privind energia și clima (PNEC) pentru perioada 2021-2030, Belgia are importante nevoi de investiții în domeniul transportului durabil, în special pentru a aborda problema congestionării traficului și a mobilității electrice. Înainte de criza provocată de COVID-19, regiunile belgiene anunțaseră importante planuri plurianuale în materie de infrastructură a transporturilor. Investiții importante sunt realizate în ceea ce privește transportul feroviar suburban în jurul orașului Bruxelles, semnalizarea feroviară și conexiunile feroviare transfrontaliere și cu porturile. De asemenea, sunt în curs de derulare investiții importante în infrastructura de metrou, de tramvai și de autobuz a orașului Bruxelles. PNEC a identificat, de asemenea, importante nevoi de investiții în domenii precum producția de energie din surse regenerabile și flexibile, interconexiunile, rețelele inteligente, stocarea și eficiența energetică în vederea îndeplinirii obiectivelor europene în materie de energie și climă, pentru a respecta angajamentul juridic al Belgiei de a abandona progresiv energia nucleară până în 2025 și de a renova 80 % din parcul imobiliar care a fost construit înainte de introducerea normelor energetice. Spre deosebire de intensitatea relativ ridicată a cheltuielilor private în domeniul cercetării și dezvoltării (C&D), intensitatea cheltuielilor publice legate de C&D rămâne ușor inferioară celei a majorității statelor membre cu un nivel similar de dezvoltare economică. Belgia riscă să rămână în urmă în ceea ce privește implementarea tehnologiei 5G, întrucât nu intenționează să atribuie primele benzi de frecvență pentru 5G în termenele prevăzute în legislația Uniunii. În martie 2020, autoritățile belgiene au deschis o consultare publică privind acordarea de licențe naționale temporare pentru 200 MHz de spectru disponibil în banda 3,6-3,8 GHz ca soluție temporară. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Belgia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Belgiei să utilizeze acest fond în mod optim.

| (24) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire din criza actuală. |
| --- | --- |

(24)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire din criza actuală.

| (25) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Belgia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(25)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Belgia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (26) | Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Belgia ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului. |
| --- | --- |

(26)

Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Belgia ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

| (27) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză amplă a politicii economice a Belgiei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Belgiei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Belgia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(27)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză amplă a politicii economice a Belgiei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Belgiei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Belgia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (28) | Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (8) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(28)

Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (8) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Belgia să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să consolideze reziliența globală a sistemului de sănătate și să garanteze aprovizionarea cu produse medicale critice. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să atenueze impactul asupra ocupării forței de muncă și impactul social al crizei provocate de COVID-19, în special prin promovarea unor măsuri active eficace de ocupare a forței de muncă și prin încurajarea dezvoltării competențelor. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să asigure punerea în aplicare eficace a măsurilor vizând furnizarea de lichidități pentru a sprijini IMM-urile și lucrătorii care desfășoară o activitate independentă și pentru a îmbunătăți mediul de afaceri. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a încuraja redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către infrastructurile de transport durabil, producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, economia circulară, infrastructurile digitale, cum ar fi rețelele 5G și Gigabit, precum și către cercetare și inovare. |
| --- | --- |

3.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 1.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu prestațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

7

(8)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/8

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Bulgariei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Bulgariei pentru 2020

(2020/C 282/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Bulgaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Bulgaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

| (2) | Raportul de țară pentru Bulgaria din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Bulgaria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Bulgaria în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Bulgaria nu se mai confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În anii anteriori, vulnerabilitățile din sectorul financiar erau însoțite de un nivel ridicat de îndatorare și de credite neperformante în sectorul întreprinderilor. S-a constatat că Bulgaria nu se mai confruntă cu dezechilibre deoarece acțiunea politică coerentă și mediul macroeconomic favorabil au redus într-o și mai mare măsură riscurile și vulnerabilitățile. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Bulgaria din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Bulgaria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Bulgaria în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Bulgaria nu se mai confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În anii anteriori, vulnerabilitățile din sectorul financiar erau însoțite de un nivel ridicat de îndatorare și de credite neperformante în sectorul întreprinderilor. S-a constatat că Bulgaria nu se mai confruntă cu dezechilibre deoarece acțiunea politică coerentă și mediul macroeconomic favorabil au redus într-o și mai mare măsură riscurile și vulnerabilitățile.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat că este necesară pregătirea pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat că este necesară pregătirea pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI), astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Bulgaria este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI), astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Bulgaria este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale Bulgariei din cauza profilurilor de specializare diferite, în special în regiunile care se bazează în mod semnificativ pe relațiile comerciale directe cu consumatorii. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale în Bulgaria, agravând tendința deja observată de adâncire a disparităților dintre capitală și restul țării și dintre zonele urbane și cele rurale. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale Bulgariei din cauza profilurilor de specializare diferite, în special în regiunile care se bazează în mod semnificativ pe relațiile comerciale directe cu consumatorii. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale în Bulgaria, agravând tendința deja observată de adâncire a disparităților dintre capitală și restul țării și dintre zonele urbane și cele rurale. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | La 30 aprilie 2020, Bulgaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020, precum și Programul de convergență pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

La 30 aprilie 2020, Bulgaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020, precum și Programul de convergență pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, Bulgaria se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Bulgaria se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere.

| (12) | În cadrul Programului său de convergență pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 2,1 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 3,1 % din PIB în 2020. După ce a scăzut la 20,4 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 28,5 % în 2020, în conformitate cu Programul de convergență pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

În cadrul Programului său de convergență pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 2,1 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 3,1 % din PIB în 2020. După ce a scăzut la 20,4 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 28,5 % în 2020, în conformitate cu Programul de convergență pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Bulgaria a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 1,3 % din PIB. Printre măsurile respective se numără cheltuieli mai mari cu serviciile de asistență medicală și de securitate și un program de sprijin pentru ocuparea forței de muncă destinat sectoarelor aflate în dificultate. În plus, Bulgaria a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor, măsuri pe care Programul de convergență pentru 2020 le estimează la 0,6 % din PIB. Măsurile respective includ garanții din partea Băncii de Dezvoltare a Bulgariei, deținută de stat, și amânarea plății impozitelor în cazul impozitului pe profit. În general, măsurile adoptate de Bulgaria sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Bulgaria a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 1,3 % din PIB. Printre măsurile respective se numără cheltuieli mai mari cu serviciile de asistență medicală și de securitate și un program de sprijin pentru ocuparea forței de muncă destinat sectoarelor aflate în dificultate. În plus, Bulgaria a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor, măsuri pe care Programul de convergență pentru 2020 le estimează la 0,6 % din PIB. Măsurile respective includ garanții din partea Băncii de Dezvoltare a Bulgariei, deținută de stat, și amânarea plății impozitelor în cazul impozitului pe profit. În general, măsurile adoptate de Bulgaria sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (14) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că deficitul public al Bulgariei va fi de 2,8 % din PIB în 2020 și de 1,8 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021. |
| --- | --- |

(14)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că deficitul public al Bulgariei va fi de 2,8 % din PIB în 2020 și de 1,8 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021.

| (15) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Bulgaria. Concluzia raportului, în urma unei evaluări a tuturor factorilor relevanți, este că a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(15)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Bulgaria. Concluzia raportului, în urma unei evaluări a tuturor factorilor relevanți, este că a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (16) | La 13 martie 2020, Bulgaria a declarat starea de urgență pentru perioada 13 martie 2020-13 aprilie 2020; starea de urgență a fost prelungită ulterior până la 13 mai 2020 și apoi înlocuită cu o situație epidemică extraordinară până la 14 iunie 2020. La 6 aprilie 2020, parlamentul bulgar a adoptat o propunere de modificare a bugetului de stat pe 2020, prezentată de guvern. Noul buget prevede un deficit la bugetul de stat de 3,5 miliarde BGN (2,9 % din PIB), generat de creșterea cheltuielilor cu măsurile legate de criză și de reducerea preconizată a veniturilor cu 2,4 miliarde BGN. Se prevede majorarea de cinci ori a plafonului noii datorii pe care o poate emite guvernul, de la 2,2 miliarde BGN la 10 miliarde BGN. Per ansamblu, Bulgaria a mobilizat un pachet financiar de peste 870 de milioane BGN în cadrul mai multor programe operaționale finanțate de fondurile ESI pentru perioada 2014-2020 pentru a sprijini sistemul de sănătate și pentru a aborda consecințele socioeconomice ale pandemiei. |
| --- | --- |

(16)

La 13 martie 2020, Bulgaria a declarat starea de urgență pentru perioada 13 martie 2020-13 aprilie 2020; starea de urgență a fost prelungită ulterior până la 13 mai 2020 și apoi înlocuită cu o situație epidemică extraordinară până la 14 iunie 2020. La 6 aprilie 2020, parlamentul bulgar a adoptat o propunere de modificare a bugetului de stat pe 2020, prezentată de guvern. Noul buget prevede un deficit la bugetul de stat de 3,5 miliarde BGN (2,9 % din PIB), generat de creșterea cheltuielilor cu măsurile legate de criză și de reducerea preconizată a veniturilor cu 2,4 miliarde BGN. Se prevede majorarea de cinci ori a plafonului noii datorii pe care o poate emite guvernul, de la 2,2 miliarde BGN la 10 miliarde BGN. Per ansamblu, Bulgaria a mobilizat un pachet financiar de peste 870 de milioane BGN în cadrul mai multor programe operaționale finanțate de fondurile ESI pentru perioada 2014-2020 pentru a sprijini sistemul de sănătate și pentru a aborda consecințele socioeconomice ale pandemiei.

| (17) | Ca răspuns la criza provocată de COVID-19, Bulgaria a introdus o măsură de sprijin pentru ocuparea forței de muncă prin care statul se angajează să plătească 60 % din venitul lucrătorilor și din contribuțiile de asigurări sociale aferente pentru o perioadă de până la trei luni, cu condiția ca angajatorul să plătească diferența și să își asume angajamentul de a-i menține pe lucrători în posturi. De asemenea, angajatorul este obligat să mențină locul de muncă pentru o perioadă suplimentară, cel puțin egală cu cea acoperită de subvenție. Printre întreprinderile eligibile se numără cele din sectoarele direct afectate de restricțiile impuse din cauza stării de urgență. Potrivit Decretului nr. 55 din 30 martie 2020, sunt eligibile și întreprinderile din alte sectoare, dacă reușesc să facă dovada unei scăderi cu 20 % a veniturilor dintr-o anumită perioadă din martie 2020 comparativ cu martie 2019. |
| --- | --- |

(17)

Ca răspuns la criza provocată de COVID-19, Bulgaria a introdus o măsură de sprijin pentru ocuparea forței de muncă prin care statul se angajează să plătească 60 % din venitul lucrătorilor și din contribuțiile de asigurări sociale aferente pentru o perioadă de până la trei luni, cu condiția ca angajatorul să plătească diferența și să își asume angajamentul de a-i menține pe lucrători în posturi. De asemenea, angajatorul este obligat să mențină locul de muncă pentru o perioadă suplimentară, cel puțin egală cu cea acoperită de subvenție. Printre întreprinderile eligibile se numără cele din sectoarele direct afectate de restricțiile impuse din cauza stării de urgență. Potrivit Decretului nr. 55 din 30 martie 2020, sunt eligibile și întreprinderile din alte sectoare, dacă reușesc să facă dovada unei scăderi cu 20 % a veniturilor dintr-o anumită perioadă din martie 2020 comparativ cu martie 2019.

| (18) | Capitalul Băncii de Dezvoltare a Bulgariei a fost majorat cu 700 de milioane BGN pentru a sprijini lichiditățile din economie. S-au alocat 500 de milioane BGN pentru garanții de portofoliu destinate băncilor, astfel încât întreprinderile să beneficieze de condiții mai flexibile de împrumut, și 200 de milioane BGN pentru garanții care să acopere împrumuturi fără dobândă de până la 4 500 BGN acordate persoanelor trimise în concediu fără plată de întreprinderile pentru care lucrau sau lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă. Banca de Dezvoltare a Bulgariei va pune în aplicare, de asemenea, o schemă de garantare în valoare de 100 de milioane EUR pentru împrumuturile destinate întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) și finanțate prin Programul operațional pentru inovare și competitivitate din cadrul Fondului european de dezvoltare regională. Administratorul de fonduri al instrumentelor financiare din Bulgaria și-a reexaminat portofoliul și își adaptează instrumentele de sprijin pentru întreprinderi la realitatea economică actuală. Banca Națională a Bulgariei a introdus un pachet de măsuri în valoare de 9,3 miliarde BGN, care vizează menținerea rezilienței sistemului bancar și sporirea flexibilității acestuia, pentru a reduce efectele negative ale constrângerilor la care sunt supuși cetățenii și întreprinderile. |
| --- | --- |

(18)

Capitalul Băncii de Dezvoltare a Bulgariei a fost majorat cu 700 de milioane BGN pentru a sprijini lichiditățile din economie. S-au alocat 500 de milioane BGN pentru garanții de portofoliu destinate băncilor, astfel încât întreprinderile să beneficieze de condiții mai flexibile de împrumut, și 200 de milioane BGN pentru garanții care să acopere împrumuturi fără dobândă de până la 4 500 BGN acordate persoanelor trimise în concediu fără plată de întreprinderile pentru care lucrau sau lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă. Banca de Dezvoltare a Bulgariei va pune în aplicare, de asemenea, o schemă de garantare în valoare de 100 de milioane EUR pentru împrumuturile destinate întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) și finanțate prin Programul operațional pentru inovare și competitivitate din cadrul Fondului european de dezvoltare regională. Administratorul de fonduri al instrumentelor financiare din Bulgaria și-a reexaminat portofoliul și își adaptează instrumentele de sprijin pentru întreprinderi la realitatea economică actuală. Banca Națională a Bulgariei a introdus un pachet de măsuri în valoare de 9,3 miliarde BGN, care vizează menținerea rezilienței sistemului bancar și sporirea flexibilității acestuia, pentru a reduce efectele negative ale constrângerilor la care sunt supuși cetățenii și întreprinderile.

| (19) | Economia Bulgariei a fost puternic lovită de criza provocată de pandemia de COVID-19, aceasta afectând atât sectorul serviciilor, cât și industria prelucrătoare. Impactul negativ a fost agravat de scăderea cererii și a ofertei, precum și de perturbarea lanțurilor valorice mondiale. Măsurile luate de guvern pentru a face față situației de urgență pot contribui la atenuarea consecințelor crizei, dar punerea în aplicare promptă și eficace a acestora va fi esențială pentru menținerea ocupării forței de muncă și pentru îmbunătățirea lichidității întreprinderilor, în special ale IMM-urilor, și ale lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. În concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020, Bulgaria a eliminat interdicțiile la export aplicate echipamentelor individuale de protecție și a instituit „culoare verzi” pentru verificări rapide la punctele de trecere a frontierei. |
| --- | --- |

(19)

Economia Bulgariei a fost puternic lovită de criza provocată de pandemia de COVID-19, aceasta afectând atât sectorul serviciilor, cât și industria prelucrătoare. Impactul negativ a fost agravat de scăderea cererii și a ofertei, precum și de perturbarea lanțurilor valorice mondiale. Măsurile luate de guvern pentru a face față situației de urgență pot contribui la atenuarea consecințelor crizei, dar punerea în aplicare promptă și eficace a acestora va fi esențială pentru menținerea ocupării forței de muncă și pentru îmbunătățirea lichidității întreprinderilor, în special ale IMM-urilor, și ale lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. În concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020, Bulgaria a eliminat interdicțiile la export aplicate echipamentelor individuale de protecție și a instituit „culoare verzi” pentru verificări rapide la punctele de trecere a frontierei.

| (20) | Criza provocată de pandemia de COVID-19 a creat o sarcină suplimentară pentru sistemul de sănătate din Bulgaria, care se caracteriza deja printr-o accesibilitate limitată din cauza finanțărilor publice scăzute, printr-o acoperire redusă a sistemului de asigurare medicală, printr-un număr scăzut, dar totuși în creștere, de asistenți medicali și printr-o distribuție regională inegală a lucrătorilor din domeniul sănătății. Prin urmare, mai este loc de îmbunătățiri în ceea ce privește consolidarea rezilienței, a accesibilității și a capacității globale ale sistemului de sănătate din Bulgaria. Furnizarea mai multor servicii de îngrijire (generale și de specialitate) în ambulatoriu, inclusiv prin intermediul teleconsultațiilor, ar reduce sarcina suportată de spitale, iar testarea și tratamentul ar trebui să fie disponibile pentru toată lumea, indiferent de situația fiecăruia în materie de asigurare de sănătate. Ar trebui să se asigure, pe întregul teritoriu al țării, un acces adecvat la lucrători din domeniul sănătății și la serviciile oferite de aceștia, care să corespundă nevoilor populației. Integrarea asistenței medicale primare, a asistenței medicale pe termen lung și a asistenței medicale în afara mediului spitalicesc este crucială pentru persoanele în vârstă și pentru grupurile cele mai vulnerabile. |
| --- | --- |

(20)

Criza provocată de pandemia de COVID-19 a creat o sarcină suplimentară pentru sistemul de sănătate din Bulgaria, care se caracteriza deja printr-o accesibilitate limitată din cauza finanțărilor publice scăzute, printr-o acoperire redusă a sistemului de asigurare medicală, printr-un număr scăzut, dar totuși în creștere, de asistenți medicali și printr-o distribuție regională inegală a lucrătorilor din domeniul sănătății. Prin urmare, mai este loc de îmbunătățiri în ceea ce privește consolidarea rezilienței, a accesibilității și a capacității globale ale sistemului de sănătate din Bulgaria. Furnizarea mai multor servicii de îngrijire (generale și de specialitate) în ambulatoriu, inclusiv prin intermediul teleconsultațiilor, ar reduce sarcina suportată de spitale, iar testarea și tratamentul ar trebui să fie disponibile pentru toată lumea, indiferent de situația fiecăruia în materie de asigurare de sănătate. Ar trebui să se asigure, pe întregul teritoriu al țării, un acces adecvat la lucrători din domeniul sănătății și la serviciile oferite de aceștia, care să corespundă nevoilor populației. Integrarea asistenței medicale primare, a asistenței medicale pe termen lung și a asistenței medicale în afara mediului spitalicesc este crucială pentru persoanele în vârstă și pentru grupurile cele mai vulnerabile.

| (21) | Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 7,0 % în 2020 și va scădea la 5,8 % în 2021. De la începutul stării de urgență, șomajul a crescut rapid în sectorul comercial, al serviciilor de cazare și de alimentație și în industria prelucrătoare, în orașele mari și în rândul persoanelor al căror nivel de studii nu depășește învățământul secundar. Guvernul a luat măsuri de protejare a locurilor de muncă, în special prin programe de șomaj tehnic, care ar trebui să fie puse în aplicare rapid și consolidate în continuare. Contextul actual impune acordarea, în cooperare cu partenerii sociali, a unui sprijin de amploare pentru angajatori și lucrători, inclusiv pentru lucrătorii care desfășoară o activitate independentă, pentru a se evita noi pierderi de locuri de muncă. Va fi necesară consolidarea capacităților și a măsurilor puse în aplicare de Agenția pentru Ocuparea Forței de Muncă, pentru a se răspunde efectelor negative asupra pieței forței de muncă. Depunerea unor eforturi suplimentare în ceea ce privește activarea, perfecționarea și recalificarea va fi esențială pentru reintegrarea în muncă și va pregăti, în același timp, forța de muncă pentru provocările și oportunitățile aferente digitalizării. Criza provocată de pandemia de COVID-19 ar putea avea un impact semnificativ și asupra lucrătorilor care au o ocupație informală și care au un acces limitat la protecție socială și la serviciile de sănătate. Luarea de măsuri de politică specifice ar putea permite să se evite agravarea sărăciei lucrătorilor lipsiți de protecție socială și a grupurilor celor mai vulnerabile și să se îmbunătățească mijloacele de subzistență ale acestora în timpul redresării. |
| --- | --- |

(21)

Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 7,0 % în 2020 și va scădea la 5,8 % în 2021. De la începutul stării de urgență, șomajul a crescut rapid în sectorul comercial, al serviciilor de cazare și de alimentație și în industria prelucrătoare, în orașele mari și în rândul persoanelor al căror nivel de studii nu depășește învățământul secundar. Guvernul a luat măsuri de protejare a locurilor de muncă, în special prin programe de șomaj tehnic, care ar trebui să fie puse în aplicare rapid și consolidate în continuare. Contextul actual impune acordarea, în cooperare cu partenerii sociali, a unui sprijin de amploare pentru angajatori și lucrători, inclusiv pentru lucrătorii care desfășoară o activitate independentă, pentru a se evita noi pierderi de locuri de muncă. Va fi necesară consolidarea capacităților și a măsurilor puse în aplicare de Agenția pentru Ocuparea Forței de Muncă, pentru a se răspunde efectelor negative asupra pieței forței de muncă. Depunerea unor eforturi suplimentare în ceea ce privește activarea, perfecționarea și recalificarea va fi esențială pentru reintegrarea în muncă și va pregăti, în același timp, forța de muncă pentru provocările și oportunitățile aferente digitalizării. Criza provocată de pandemia de COVID-19 ar putea avea un impact semnificativ și asupra lucrătorilor care au o ocupație informală și care au un acces limitat la protecție socială și la serviciile de sănătate. Luarea de măsuri de politică specifice ar putea permite să se evite agravarea sărăciei lucrătorilor lipsiți de protecție socială și a grupurilor celor mai vulnerabile și să se îmbunătățească mijloacele de subzistență ale acestora în timpul redresării.

| (22) | Criza provocată de pandemia de COVID-19 afectează în mod disproporționat grupurile vulnerabile și exacerbează provocările sociale existente. Ponderea persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială era deja ridicată înainte de criză, în special în rândul copiilor, al persoanelor în vârstă, al persoanelor cu handicap și al romilor, iar transferurile sociale nu au reușit să reducă sărăcia decât într-o măsură limitată. Inegalitatea veniturilor era una dintre cele mai mari din Uniune, iar efectele sistemului fiscal și ale celui de securitate socială asupra reducerii sărăciei s-au dovedit a fi dintre cele mai slabe. Criza necesită măsuri de remediere a deficiențelor deja identificate în anii precedenți, în special în ceea ce privește sistemul de garantare a unui venit minim, care, la nivelul Uniunii, este unul dintre cele mai puțin adecvate pentru a-i scoate pe beneficiari din sărăcie. Rămân de actualitate chestiuni precum asigurarea protecției sociale pentru toți, inclusiv pentru lucrătorii cu contracte de muncă atipice, pentru lucrătorii care desfășoară o activitate independentă și pentru gospodăriile cu venituri mici, asigurarea sprijinului pentru venit, a alimentelor și a unor servicii sociale adecvate, precum și furnizarea de locuințe de urgență și sprijin pentru persoanele fără adăpost. Reforma serviciilor sociale ar contribui la stabilizarea sistemului, în timp ce o cooperare mai strânsă între serviciile medicale și cele sociale ar permite sprijinirea într-o mai mare măsură a celor care nu se pot ocupa de ei înșiși și a persoanelor cu handicap. Numeroase gospodării rome aflate deja în situație de sărăcie extremă înainte de criză au nevoie de servicii de mediere, precum și de servicii și de sprijin de bază. |
| --- | --- |

(22)

Criza provocată de pandemia de COVID-19 afectează în mod disproporționat grupurile vulnerabile și exacerbează provocările sociale existente. Ponderea persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială era deja ridicată înainte de criză, în special în rândul copiilor, al persoanelor în vârstă, al persoanelor cu handicap și al romilor, iar transferurile sociale nu au reușit să reducă sărăcia decât într-o măsură limitată. Inegalitatea veniturilor era una dintre cele mai mari din Uniune, iar efectele sistemului fiscal și ale celui de securitate socială asupra reducerii sărăciei s-au dovedit a fi dintre cele mai slabe. Criza necesită măsuri de remediere a deficiențelor deja identificate în anii precedenți, în special în ceea ce privește sistemul de garantare a unui venit minim, care, la nivelul Uniunii, este unul dintre cele mai puțin adecvate pentru a-i scoate pe beneficiari din sărăcie. Rămân de actualitate chestiuni precum asigurarea protecției sociale pentru toți, inclusiv pentru lucrătorii cu contracte de muncă atipice, pentru lucrătorii care desfășoară o activitate independentă și pentru gospodăriile cu venituri mici, asigurarea sprijinului pentru venit, a alimentelor și a unor servicii sociale adecvate, precum și furnizarea de locuințe de urgență și sprijin pentru persoanele fără adăpost. Reforma serviciilor sociale ar contribui la stabilizarea sistemului, în timp ce o cooperare mai strânsă între serviciile medicale și cele sociale ar permite sprijinirea într-o mai mare măsură a celor care nu se pot ocupa de ei înșiși și a persoanelor cu handicap. Numeroase gospodării rome aflate deja în situație de sărăcie extremă înainte de criză au nevoie de servicii de mediere, precum și de servicii și de sprijin de bază.

| (23) | Ameliorarea furnizării serviciilor de educație și de formare și o forță de muncă mai bine calificată ar sprijini, de asemenea, în mod ferm redresarea și ar promova o creștere durabilă și favorabilă incluziunii pe termen mediu. Există încă posibilități de îmbunătățire a calității, a relevanței pentru piața forței de muncă și a caracterului incluziv al educației și formării din Bulgaria. Bulgaria se numără printre statele membre în care contextul socioeconomic are cea mai mare influență asupra rezultatelor educației. Includerea romilor în educație este în continuare o provocare, rata de părăsire timpurie a școlii fiind deosebit de ridicată atât în rândul romilor, cât și în zonele rurale. Nivelul global al competențelor digitale este scăzut în rândul populației (cu vârste între 16 și 74 de ani), lucru valabil și în cazul tinerilor (cu vârste între 16 și 19 ani). Îmbunătățirea competențelor digitale, de exemplu prin intermediul unor diplome și programe de învățământ mai bine corelate cu evoluțiile digitale, ar putea contribui la adaptarea atât la schimbările de pe piața forței de muncă generate de digitalizare, cât și la necesitatea de a munci la distanță cu mijloace digitale. În același timp, 11 % din elevi nu au încă computer și/sau acces la internet, iar 2 000 de profesori nu dispun de computer. Prin urmare, actuala situație de învățare la distanță riscă să agraveze inegalitățile deja accentuate în materie de educație și formare, în ciuda unor măsuri recente de sprijin. Depunerea unor eforturi suplimentare pentru îmbunătățirea cunoștințelor digitale ale tuturor elevilor și a accesului acestora la o infrastructură tehnică adecvată ar avea un impact pozitiv pe termen lung asupra accesului la educație, în special în cazul grupurilor vulnerabile, inclusiv în cazul romilor, contribuind astfel la reducerea ratelor ridicate de abandon școlar în rândul acestora. |
| --- | --- |

(23)

Ameliorarea furnizării serviciilor de educație și de formare și o forță de muncă mai bine calificată ar sprijini, de asemenea, în mod ferm redresarea și ar promova o creștere durabilă și favorabilă incluziunii pe termen mediu. Există încă posibilități de îmbunătățire a calității, a relevanței pentru piața forței de muncă și a caracterului incluziv al educației și formării din Bulgaria. Bulgaria se numără printre statele membre în care contextul socioeconomic are cea mai mare influență asupra rezultatelor educației. Includerea romilor în educație este în continuare o provocare, rata de părăsire timpurie a școlii fiind deosebit de ridicată atât în rândul romilor, cât și în zonele rurale. Nivelul global al competențelor digitale este scăzut în rândul populației (cu vârste între 16 și 74 de ani), lucru valabil și în cazul tinerilor (cu vârste între 16 și 19 ani). Îmbunătățirea competențelor digitale, de exemplu prin intermediul unor diplome și programe de învățământ mai bine corelate cu evoluțiile digitale, ar putea contribui la adaptarea atât la schimbările de pe piața forței de muncă generate de digitalizare, cât și la necesitatea de a munci la distanță cu mijloace digitale. În același timp, 11 % din elevi nu au încă computer și/sau acces la internet, iar 2 000 de profesori nu dispun de computer. Prin urmare, actuala situație de învățare la distanță riscă să agraveze inegalitățile deja accentuate în materie de educație și formare, în ciuda unor măsuri recente de sprijin. Depunerea unor eforturi suplimentare pentru îmbunătățirea cunoștințelor digitale ale tuturor elevilor și a accesului acestora la o infrastructură tehnică adecvată ar avea un impact pozitiv pe termen lung asupra accesului la educație, în special în cazul grupurilor vulnerabile, inclusiv în cazul romilor, contribuind astfel la reducerea ratelor ridicate de abandon școlar în rândul acestora.

| (24) | Criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat importanța strategică a unei administrații publice eficiente și a unei guvernări digitale care funcționează bine, inclusiv în ceea ce privește e-sănătatea și achizițiile publice electronice. Reformele din acest domeniu au fost sprijinite de Uniune, însă punerea lor în aplicare progresează prea lent, iar acest lucru a afectat eficacitatea sectorului public în perioada de limitare a mișcării persoanelor. Prin urmare, Bulgaria a rămas în urmă în ceea ce privește furnizarea de servicii electronice, iar recurgerea la acestea de către cetățeni și întreprinderi ar trebui încurajată. Va fi necesară, de asemenea, soluționarea pe deplin a problemelor legate de securitatea cibernetică și de securitatea infrastructurii critice. Pe viitor, o administrație publică eficace va fi esențială pentru asigurarea punerii în aplicare eficace și în timp util a măsurilor de redresare. Cooperarea și coordonarea la toate nivelurile de guvernare, inclusiv în ceea ce privește contractele de achiziții publice și concesiunile, precum și în ceea ce privește supravegherea pieței, rămân deosebit de importante. Sporirea previzibilității și a stabilității în materie de reglementare, controlul eficace al punerii în aplicare a politicilor și reducerea sarcinii administrative ar îmbunătăți mediul de afaceri și ar promova investițiile, favorizând accelerarea redresării. |
| --- | --- |

(24)

Criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat importanța strategică a unei administrații publice eficiente și a unei guvernări digitale care funcționează bine, inclusiv în ceea ce privește e-sănătatea și achizițiile publice electronice. Reformele din acest domeniu au fost sprijinite de Uniune, însă punerea lor în aplicare progresează prea lent, iar acest lucru a afectat eficacitatea sectorului public în perioada de limitare a mișcării persoanelor. Prin urmare, Bulgaria a rămas în urmă în ceea ce privește furnizarea de servicii electronice, iar recurgerea la acestea de către cetățeni și întreprinderi ar trebui încurajată. Va fi necesară, de asemenea, soluționarea pe deplin a problemelor legate de securitatea cibernetică și de securitatea infrastructurii critice. Pe viitor, o administrație publică eficace va fi esențială pentru asigurarea punerii în aplicare eficace și în timp util a măsurilor de redresare. Cooperarea și coordonarea la toate nivelurile de guvernare, inclusiv în ceea ce privește contractele de achiziții publice și concesiunile, precum și în ceea ce privește supravegherea pieței, rămân deosebit de importante. Sporirea previzibilității și a stabilității în materie de reglementare, controlul eficace al punerii în aplicare a politicilor și reducerea sarcinii administrative ar îmbunătăți mediul de afaceri și ar promova investițiile, favorizând accelerarea redresării.

| (25) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a subliniat și mai mult importanța digitalizării și a inovării, domenii în care Bulgaria, și în special IMM-urile din această țară, au performanțe cu mult sub media Uniunii. Un exemplu semnificativ în această privință îl constituie spectrul de frecvențe radio prevăzut a fi atribuit în benzile inițiale 5G, care nu îndeplinește cerințele necesare pentru a permite furnizarea eficace și în timp util a serviciilor 5G. Este în continuare necesar să se abordeze problemele cunoscute din cadrul sistemului de cercetare și de învățământ superior, cum ar fi fragmentarea, finanțarea redusă și transferul limitat de cunoștințe și de tehnologie. În același timp, Bulgaria este economia care consumă cele mai multe resurse și cele mai mari cantități de energie din Uniune și ale cărei emisii de gaze cu efect de seră sunt cele mai mari, fiind nevoie de investiții importante în domeniul energiei și al decarbonizării pentru a facilita tranziția către neutralitatea climatică, astfel cum se indică în Planul național privind clima și energia al Bulgariei. |
| --- | --- |

(25)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a subliniat și mai mult importanța digitalizării și a inovării, domenii în care Bulgaria, și în special IMM-urile din această țară, au performanțe cu mult sub media Uniunii. Un exemplu semnificativ în această privință îl constituie spectrul de frecvențe radio prevăzut a fi atribuit în benzile inițiale 5G, care nu îndeplinește cerințele necesare pentru a permite furnizarea eficace și în timp util a serviciilor 5G. Este în continuare necesar să se abordeze problemele cunoscute din cadrul sistemului de cercetare și de învățământ superior, cum ar fi fragmentarea, finanțarea redusă și transferul limitat de cunoștințe și de tehnologie. În același timp, Bulgaria este economia care consumă cele mai multe resurse și cele mai mari cantități de energie din Uniune și ale cărei emisii de gaze cu efect de seră sunt cele mai mari, fiind nevoie de investiții importante în domeniul energiei și al decarbonizării pentru a facilita tranziția către neutralitatea climatică, astfel cum se indică în Planul național privind clima și energia al Bulgariei.

| (26) | Eforturile de transformare în vederea găsirii de soluții pentru intensitatea energetică ridicată a Bulgariei, pentru dependența semnificativă de combustibilii fosili și pentru utilizarea ineficientă a energiei și a resurselor se află abia într-o etapă incipientă. Planul național privind clima și energia subliniază angajamentul Bulgariei de a-și decarboniza economia până în 2050 în contextul Pactului verde european, dar afirmă, de asemenea, intenția de a menține dependența Bulgariei de sursele interne de lignit până în 2050 și după această dată. Acoperirea și calitatea infrastructurii de transport din Bulgaria sunt în continuare inferioare mediei Uniunii, iar rețeaua transeuropeană de transport este încă incompletă. Rețeaua de platforme multimodale, unele tronsoane feroviare și rutiere, precum și sistemele europene de gestionare a traficului feroviar și sistemele de transport inteligente sunt în continuare insuficient dezvoltate. Este necesar să se abordeze o serie de probleme importante de mediu, deoarece acestea afectează creșterea durabilă și au creat riscuri suplimentare pentru sănătate în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19. Bulgaria se numără printre statele membre cu cea mai mare incidență de decese legate de poluare, iar gestionarea deșeurilor și respectarea obligațiilor de colectare și epurare a apelor uzate urbane reprezintă în continuare o provocare. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Bulgaria să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Bulgariei să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(26)

Eforturile de transformare în vederea găsirii de soluții pentru intensitatea energetică ridicată a Bulgariei, pentru dependența semnificativă de combustibilii fosili și pentru utilizarea ineficientă a energiei și a resurselor se află abia într-o etapă incipientă. Planul național privind clima și energia subliniază angajamentul Bulgariei de a-și decarboniza economia până în 2050 în contextul Pactului verde european, dar afirmă, de asemenea, intenția de a menține dependența Bulgariei de sursele interne de lignit până în 2050 și după această dată. Acoperirea și calitatea infrastructurii de transport din Bulgaria sunt în continuare inferioare mediei Uniunii, iar rețeaua transeuropeană de transport este încă incompletă. Rețeaua de platforme multimodale, unele tronsoane feroviare și rutiere, precum și sistemele europene de gestionare a traficului feroviar și sistemele de transport inteligente sunt în continuare insuficient dezvoltate. Este necesar să se abordeze o serie de probleme importante de mediu, deoarece acestea afectează creșterea durabilă și au creat riscuri suplimentare pentru sănătate în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19. Bulgaria se numără printre statele membre cu cea mai mare incidență de decese legate de poluare, iar gestionarea deșeurilor și respectarea obligațiilor de colectare și epurare a apelor uzate urbane reprezintă în continuare o provocare. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Bulgaria să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Bulgariei să utilizeze acest fond în mod optim.

| (27) | Existența unui cadru funcțional în materie de insolvență va fi importantă pentru redresarea economiei reale în perioada ulterioară crizei provocate de pandemia de COVID-19, care ar putea duce la o creștere semnificativă a numărului de falimente. Un astfel de cadru ar facilita, de asemenea, o rezoluție mai rapidă a creditelor neperformante, limitând astfel continuarea acumulării acestora. În același timp, ineficacitatea cadrului în materie de insolvență conduce la proceduri de insolvență lente și costisitoare. În iunie 2019, a fost adoptată foaia de parcurs privind cadrul în materie de insolvență, în care au fost identificate lacunele din acest domeniu. Bulgaria a început punerea în aplicare a foii de parcurs și pregătește în momentul de față măsuri pe baza acesteia, inclusiv modificări legislative și activități de consolidare a capacităților. |
| --- | --- |

(27)

Existența unui cadru funcțional în materie de insolvență va fi importantă pentru redresarea economiei reale în perioada ulterioară crizei provocate de pandemia de COVID-19, care ar putea duce la o creștere semnificativă a numărului de falimente. Un astfel de cadru ar facilita, de asemenea, o rezoluție mai rapidă a creditelor neperformante, limitând astfel continuarea acumulării acestora. În același timp, ineficacitatea cadrului în materie de insolvență conduce la proceduri de insolvență lente și costisitoare. În iunie 2019, a fost adoptată foaia de parcurs privind cadrul în materie de insolvență, în care au fost identificate lacunele din acest domeniu. Bulgaria a început punerea în aplicare a foii de parcurs și pregătește în momentul de față măsuri pe baza acesteia, inclusiv modificări legislative și activități de consolidare a capacităților.

| (28) | Bulgaria a adoptat în 2019 mai multe legi care vizează transpunerea Directivelor (UE) 2015/849 (7) și (UE) 2018/843 (8) ale Parlamentului European și ale Consiliului (cea de a patra și cea de a cincea directivă privind combaterea spălării banilor), a căror punere în aplicare este pendinte. În evaluarea națională a riscurilor, finalizată recent, sunt prezentate deficiențele care trebuie atenuate de urgență pentru a se preveni spălarea banilor și finanțarea terorismului. Riscurile legate de programele de dobândire a cetățeniei prin scheme de investiții și de activele virtuale nu au fost încă evaluate în mod corespunzător. Trebuie să fie concepute și implementate acțiuni astfel încât să se realizeze o aplicare eficace a cadrului de combatere a spălării banilor de către entitățile obligate. Eficacitatea punerii în aplicare și a asigurării respectării cadrului de combatere a spălării banilor a fost limitată până în prezent, iar utilizarea informațiilor financiare a fost insuficientă. |
| --- | --- |

(28)

Bulgaria a adoptat în 2019 mai multe legi care vizează transpunerea Directivelor (UE) 2015/849 (7) și (UE) 2018/843 (8) ale Parlamentului European și ale Consiliului (cea de a patra și cea de a cincea directivă privind combaterea spălării banilor), a căror punere în aplicare este pendinte. În evaluarea națională a riscurilor, finalizată recent, sunt prezentate deficiențele care trebuie atenuate de urgență pentru a se preveni spălarea banilor și finanțarea terorismului. Riscurile legate de programele de dobândire a cetățeniei prin scheme de investiții și de activele virtuale nu au fost încă evaluate în mod corespunzător. Trebuie să fie concepute și implementate acțiuni astfel încât să se realizeze o aplicare eficace a cadrului de combatere a spălării banilor de către entitățile obligate. Eficacitatea punerii în aplicare și a asigurării respectării cadrului de combatere a spălării banilor a fost limitată până în prezent, iar utilizarea informațiilor financiare a fost insuficientă.

| (29) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(29)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (30) | Băncile bulgare sunt, în general, profitabile și bine capitalizate. În pofida unor scăderi înregistrate în ultimii ani, rata creditelor neperformante și avansurilor brute rămâne, la 7,2 % în al treilea trimestru al anului 2019, printre cele mai mari din Uniune; este vorba, în special, de credite ale unor societăți nefinanciare și ale băncilor cu capital autohton, de unde rezultă că este în continuare important să se depună eforturi suplimentare pentru promovarea unei piețe secundare funcționale a creditelor neperformante. Provizionarea creditelor neperformante s-a situat pe o traiectorie descendentă de la sfârșitul anului 2018, fiind însoțită, în unele cazuri, de provizionarea insuficientă a creditelor neperformante existente rămase restante de mult timp. Evaluarea cuprinzătoare efectuată de Banca Centrală Europeană a evidențiat necesitatea de a majora capitalul în două bănci. Recapitalizarea este în curs de finalizare. Creșterea furnizării de lichidități de către bănci în scopul atenuării impactului crizei provocate de pandemia de COVID-19 și al relansării creșterii economice ar trebui să fie corelată cu aplicarea de către bănci a evaluării riscului de credit și a unor standarde prudente de creditare, a unor practici de evaluare solide și a raportării precise a oricărei deteriorări a calității activelor. |
| --- | --- |

(30)

Băncile bulgare sunt, în general, profitabile și bine capitalizate. În pofida unor scăderi înregistrate în ultimii ani, rata creditelor neperformante și avansurilor brute rămâne, la 7,2 % în al treilea trimestru al anului 2019, printre cele mai mari din Uniune; este vorba, în special, de credite ale unor societăți nefinanciare și ale băncilor cu capital autohton, de unde rezultă că este în continuare important să se depună eforturi suplimentare pentru promovarea unei piețe secundare funcționale a creditelor neperformante. Provizionarea creditelor neperformante s-a situat pe o traiectorie descendentă de la sfârșitul anului 2018, fiind însoțită, în unele cazuri, de provizionarea insuficientă a creditelor neperformante existente rămase restante de mult timp. Evaluarea cuprinzătoare efectuată de Banca Centrală Europeană a evidențiat necesitatea de a majora capitalul în două bănci. Recapitalizarea este în curs de finalizare. Creșterea furnizării de lichidități de către bănci în scopul atenuării impactului crizei provocate de pandemia de COVID-19 și al relansării creșterii economice ar trebui să fie corelată cu aplicarea de către bănci a evaluării riscului de credit și a unor standarde prudente de creditare, a unor practici de evaluare solide și a raportării precise a oricărei deteriorări a calității activelor.

| (31) | Comisia a monitorizat progresele realizate de Bulgaria în domeniul reformei judiciare și al luptei împotriva corupției în contextul mecanismului de cooperare și de verificare (MCV). Prin urmare, aceste domenii nu au făcut până în prezent obiectul recomandărilor specifice adresate Bulgariei, dar sunt relevante pentru dezvoltarea unui mediu socioeconomic favorabil în această țară. Cel mai recent raport MCV din octombrie 2019 a arătat că progresele realizate de Bulgaria sunt suficiente pentru îndeplinirea angajamentelor asumate de această țară la momentul aderării sale la Uniune. Bulgaria a realizat o reformă amplă a cadrului său juridic de combatere a corupției, însă, pentru a consolida încrederea publicului, este nevoie de un bilanț solid de condamnări definitive în cazuri de corupție la nivel înalt. În plus, persistă o serie de provocări, în special asigurarea desfășurării unor anchete penale eficace, reechilibrarea volumului de lucru între instanțe și raționalizarea birourilor locale ale parchetului. După încheierea MCV, monitorizarea reformelor va fi asigurată la nivel național de un consiliu de monitorizare ulterioară, iar la nivelul Uniunii în cadrul mecanismului cuprinzător privind statul de drept, precum și, dacă este cazul, în cadrul semestrului european. |
| --- | --- |

(31)

Comisia a monitorizat progresele realizate de Bulgaria în domeniul reformei judiciare și al luptei împotriva corupției în contextul mecanismului de cooperare și de verificare (MCV). Prin urmare, aceste domenii nu au făcut până în prezent obiectul recomandărilor specifice adresate Bulgariei, dar sunt relevante pentru dezvoltarea unui mediu socioeconomic favorabil în această țară. Cel mai recent raport MCV din octombrie 2019 a arătat că progresele realizate de Bulgaria sunt suficiente pentru îndeplinirea angajamentelor asumate de această țară la momentul aderării sale la Uniune. Bulgaria a realizat o reformă amplă a cadrului său juridic de combatere a corupției, însă, pentru a consolida încrederea publicului, este nevoie de un bilanț solid de condamnări definitive în cazuri de corupție la nivel înalt. În plus, persistă o serie de provocări, în special asigurarea desfășurării unor anchete penale eficace, reechilibrarea volumului de lucru între instanțe și raționalizarea birourilor locale ale parchetului. După încheierea MCV, monitorizarea reformelor va fi asigurată la nivel național de un consiliu de monitorizare ulterioară, iar la nivelul Uniunii în cadrul mecanismului cuprinzător privind statul de drept, precum și, dacă este cazul, în cadrul semestrului european.

| (32) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Bulgaria va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(32)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Bulgaria va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (33) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Bulgariei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Bulgariei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Bulgaria, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(33)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Bulgariei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Bulgariei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Bulgaria, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (34) | Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (9) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(34)

Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (9) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și 2021, Bulgaria să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | În conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, să ia toate măsurile necesare pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare orientate către adoptarea unor măsuri prudente, care să asigure o poziție bugetară solidă pe termen mediu și sustenabilitatea datoriei, consolidând, în același timp, investițiile. Să mobilizeze resurse financiare adecvate pentru a consolida reziliența, accesibilitatea și capacitatea sistemului de sănătate și pentru a asigura o distribuție regională echilibrată a lucrătorilor din domeniul sănătății, care să corespundă nevoilor populației. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să asigure o protecție socială adecvată și servicii esențiale pentru toți cetățenii, precum și să consolideze politicile active din domeniul pieței forței de muncă. Să îmbunătățească accesul la munca la distanță și să promoveze competențele digitale și accesul egal la educație. Să remedieze deficiențele legate de caracterul adecvat al sistemului de garantare a unui venit minim. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să simplifice și să accelereze procedurile pentru a oferi un sprijin efectiv IMM-urilor și lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă, asigurând, de asemenea, menținerea accesului acestora la finanțări și la modalități de plată flexibile. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către producția și utilizarea energiei și a resurselor în mod curat și eficient, către infrastructura de mediu și transportul durabil, contribuind la decarbonizarea treptată a economiei, inclusiv în regiunile carbonifere. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să reducă la minimum sarcina administrativă a întreprinderilor, prin sporirea eficacității administrației publice și prin consolidarea guvernării digitale. Să asigure funcționarea eficace a cadrului în materie de insolvență. Să intensifice eforturile pentru a asigura evaluarea adecvată și atenuarea riscurilor, precum și eficacitatea supravegherii și a asigurării respectării cadrului de combatere a spălării banilor. |
| --- | --- |

4.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 8.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (JO L 141, 5.6.2015, p. 73).

7

(8)  Directiva (UE) 2018/843 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei (UE) 2015/849 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, precum și de modificare a Directivelor 2009/138/CE și 2013/36/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 43).

8

(9)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/15

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Cehiei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Cehiei pentru 2020

(2020/C 282/03)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Cehia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Cehia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

| (2) | Raportul de țară privind Cehia pentru 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Cehia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Cehia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Cehia pentru 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Cehia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Cehia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Cehia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Cehia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite. Prin urmare, situația actuală implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale și teritoriale în Cehia sau de creare a unor noi disparități teritoriale la nivel subregional, agravând tendința deja observată de adâncire a disparităților dintre regiunile Karlovarský și Ústecký și restul țării. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite. Prin urmare, situația actuală implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale și teritoriale în Cehia sau de creare a unor noi disparități teritoriale la nivel subregional, agravând tendința deja observată de adâncire a disparităților dintre regiunile Karlovarský și Ústecký și restul țării. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | Cehia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 7 mai 2020 și Programul de convergență pentru 2020 la 30 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

Cehia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 7 mai 2020 și Programul de convergență pentru 2020 la 30 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, Cehia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Cehia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere.

| (12) | În cadrul Programului său de convergență pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 0,3 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 5,1 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 4,1 % din PIB în 2021. După ce a scăzut la 30,8 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 37 % în 2020, în conformitate cu Programul de convergență pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine legat de pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

În cadrul Programului său de convergență pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 0,3 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 5,1 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 4,1 % din PIB în 2021. După ce a scăzut la 30,8 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 37 % în 2020, în conformitate cu Programul de convergență pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine legat de pandemia de COVID-19.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Cehia a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 4 % din PIB. Măsurile includ avantaje fiscale compensatorii și remiterea pe o perioadă de șase luni a obligațiilor sociale și de asigurări de sănătate ale lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă (1 % din PIB), un sistem de șomaj tehnic (1 % din PIB), remiterea plății în avans a impozitului pe venitul persoanelor fizice și a impozitului pe profitul societăților cu scadența în iunie 2020 (0,8 % din PIB) și măsuri legate de sănătate (0,7 % din PIB). În plus, Cehia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Acestea includ în principal scheme de garantare care au drept obiectiv acordarea de împrumuturi întreprinderilor mici și mijlocii și întreprinderilor mari. Cu toate acestea, Programul de convergență pentru 2020 nu cuantifică datoriile contingente legate de aceste măsuri anunțate. Majoritatea măsurilor care stau la baza Programului de convergență pentru 2020 au fost incluse și în previziunile Comisiei din primăvara anului 2020. Câteva măsuri care nu au putut fi cuantificate sau au fost prelungite dincolo de data-limită nu au putut fi incluse. În general, măsurile adoptate de Cehia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Cehia a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 4 % din PIB. Măsurile includ avantaje fiscale compensatorii și remiterea pe o perioadă de șase luni a obligațiilor sociale și de asigurări de sănătate ale lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă (1 % din PIB), un sistem de șomaj tehnic (1 % din PIB), remiterea plății în avans a impozitului pe venitul persoanelor fizice și a impozitului pe profitul societăților cu scadența în iunie 2020 (0,8 % din PIB) și măsuri legate de sănătate (0,7 % din PIB). În plus, Cehia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Acestea includ în principal scheme de garantare care au drept obiectiv acordarea de împrumuturi întreprinderilor mici și mijlocii și întreprinderilor mari. Cu toate acestea, Programul de convergență pentru 2020 nu cuantifică datoriile contingente legate de aceste măsuri anunțate. Majoritatea măsurilor care stau la baza Programului de convergență pentru 2020 au fost incluse și în previziunile Comisiei din primăvara anului 2020. Câteva măsuri care nu au putut fi cuantificate sau au fost prelungite dincolo de data-limită nu au putut fi incluse. În general, măsurile adoptate de Cehia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (14) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Cehiei va fi de -6,7 % din PIB în 2020 și de -4,0 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021. |
| --- | --- |

(14)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Cehiei va fi de -6,7 % din PIB în 2020 și de -4,0 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021.

| (15) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Cehia. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(15)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Cehia. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (16) | Cehia a declarat starea de urgență pentru perioada cuprinsă între 12 martie 2020 și 17 mai 2020 pentru a reduce impactul pandemiei de COVID-19, procedând la închiderea școlilor, la restricționarea evenimentelor și a funcționării magazinelor și la limitarea semnificativă a întrunirilor de persoane. Între 15 martie 2020 și 17 mai 2020, frontierele terestre au fost, de asemenea, parțial închise. Aceasta a limitat numărul lucrătorilor cehi care ieșeau din țară și numărul lucrătorilor străini care intrau în țară, ceea ce a creat blocaje locale pe piața forței de muncă, în special în sectorul industriei prelucrătoare și al muncii sezoniere, și a afectat o serie de lanțuri de aprovizionare esențiale. Pentru a veni în ajutorul gospodăriilor și al întreprinderilor pe durata crizei, guvernul a anunțat un pachet de stimulente cuprinzând măsuri de sprijin direct și garanții publice. Deși acest pachet poate oferi un ajutor temporar, se estimează că economia va fi totuși grav afectată în 2020, având în vedere că cererea externă scade, iar măsurile de izolare perturbă activitatea economică. Potrivit previziunilor, PIB-ul real se va redresa treptat în 2021, dar este puțin probabil să revină la valorile din 2019 în cursul perioadei de prognozare 2020-2021. Este de așteptat ca impactul asupra unor sectoare precum transporturile, serviciile hoteliere și turismul să fie semnificativ. Șomajul va crește, dar acest lucru va fi atenuat de o piață a muncii tensionată preexistentă, de pachetul de stimulente și de procentul scăzut de contracte temporare. Pentru a asigura sprijinul sub formă de lichidități, autoritățile au lansat o serie de scheme de garanții de stat pentru întreprinderile de toate dimensiunile. De asemenea, gospodăriile și întreprinderile afectate de criză au beneficiat de amânări la rambursarea creditelor de consum și a împrumuturilor ipotecare timp de trei sau șase luni. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. La rândul său, Banca Națională a Cehiei a adoptat diverse măsuri pentru a atenua impactul crizei asupra sectorului financiar. |
| --- | --- |

(16)

Cehia a declarat starea de urgență pentru perioada cuprinsă între 12 martie 2020 și 17 mai 2020 pentru a reduce impactul pandemiei de COVID-19, procedând la închiderea școlilor, la restricționarea evenimentelor și a funcționării magazinelor și la limitarea semnificativă a întrunirilor de persoane. Între 15 martie 2020 și 17 mai 2020, frontierele terestre au fost, de asemenea, parțial închise. Aceasta a limitat numărul lucrătorilor cehi care ieșeau din țară și numărul lucrătorilor străini care intrau în țară, ceea ce a creat blocaje locale pe piața forței de muncă, în special în sectorul industriei prelucrătoare și al muncii sezoniere, și a afectat o serie de lanțuri de aprovizionare esențiale. Pentru a veni în ajutorul gospodăriilor și al întreprinderilor pe durata crizei, guvernul a anunțat un pachet de stimulente cuprinzând măsuri de sprijin direct și garanții publice. Deși acest pachet poate oferi un ajutor temporar, se estimează că economia va fi totuși grav afectată în 2020, având în vedere că cererea externă scade, iar măsurile de izolare perturbă activitatea economică. Potrivit previziunilor, PIB-ul real se va redresa treptat în 2021, dar este puțin probabil să revină la valorile din 2019 în cursul perioadei de prognozare 2020-2021. Este de așteptat ca impactul asupra unor sectoare precum transporturile, serviciile hoteliere și turismul să fie semnificativ. Șomajul va crește, dar acest lucru va fi atenuat de o piață a muncii tensionată preexistentă, de pachetul de stimulente și de procentul scăzut de contracte temporare. Pentru a asigura sprijinul sub formă de lichidități, autoritățile au lansat o serie de scheme de garanții de stat pentru întreprinderile de toate dimensiunile. De asemenea, gospodăriile și întreprinderile afectate de criză au beneficiat de amânări la rambursarea creditelor de consum și a împrumuturilor ipotecare timp de trei sau șase luni. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. La rândul său, Banca Națională a Cehiei a adoptat diverse măsuri pentru a atenua impactul crizei asupra sectorului financiar.

| (17) | Eforturile sanitare timpurii vizând atenuarea consecințelor pandemiei de COVID-19 au contribuit la încetinirea răspândirii virusului în Cehia. S-au luat măsuri pentru a spori furnizarea de echipamente medicale și a asigura infrastructura necesară, pregătind astfel sistemul de sănătate să facă față creșterii cererii. Starea de sănătate a populației cehe s-a îmbunătățit în mod semnificativ în ultimii ani, apropiindu-se de media UE. Cu toate acestea, există diferențe regionale substanțiale în ceea ce privește speranța de viață, determinate în parte de factori socioeconomici și comportamentali. Deși, în ansamblu, proporția persoanelor care declară nevoi nesatisfăcute de asistență medicală este printre cele mai scăzute din Uniune, există în continuare disparități regionale în ceea ce privește distribuția resurselor medicale și a personalului sanitar, care s-au confruntat cu presiuni din ce în ce mai mari. O mare parte din personalul sanitar urmează să iasă la pensie în următorii ani. Pentru a atenua impactul pandemiei de COVID-19, în viitor va fi necesar să se asigure îmbunătățirea rezilienței și a gradului de pregătire pentru situații de criză a sistemului de sănătate și să se sprijine totodată accesul egal la o ofertă sporită de asistență medicală primară și îngrijiri integrate pentru a reduce numărul spitalizărilor care pot fi evitate. În felul acesta se poate îmbunătăți prevenirea și se pot combate totodată alte afecțiuni medicale. Soluțiile de e-sănătate sunt în continuare limitate, deși există o strategie națională în domeniu pentru perioada 2016-2020. |
| --- | --- |

(17)

Eforturile sanitare timpurii vizând atenuarea consecințelor pandemiei de COVID-19 au contribuit la încetinirea răspândirii virusului în Cehia. S-au luat măsuri pentru a spori furnizarea de echipamente medicale și a asigura infrastructura necesară, pregătind astfel sistemul de sănătate să facă față creșterii cererii. Starea de sănătate a populației cehe s-a îmbunătățit în mod semnificativ în ultimii ani, apropiindu-se de media UE. Cu toate acestea, există diferențe regionale substanțiale în ceea ce privește speranța de viață, determinate în parte de factori socioeconomici și comportamentali. Deși, în ansamblu, proporția persoanelor care declară nevoi nesatisfăcute de asistență medicală este printre cele mai scăzute din Uniune, există în continuare disparități regionale în ceea ce privește distribuția resurselor medicale și a personalului sanitar, care s-au confruntat cu presiuni din ce în ce mai mari. O mare parte din personalul sanitar urmează să iasă la pensie în următorii ani. Pentru a atenua impactul pandemiei de COVID-19, în viitor va fi necesar să se asigure îmbunătățirea rezilienței și a gradului de pregătire pentru situații de criză a sistemului de sănătate și să se sprijine totodată accesul egal la o ofertă sporită de asistență medicală primară și îngrijiri integrate pentru a reduce numărul spitalizărilor care pot fi evitate. În felul acesta se poate îmbunătăți prevenirea și se pot combate totodată alte afecțiuni medicale. Soluțiile de e-sănătate sunt în continuare limitate, deși există o strategie națională în domeniu pentru perioada 2016-2020.

| (18) | Pe tot parcursul anului 2019 și la începutul anului 2020, piața muncii din Cehia a rămas solidă, majoritatea indicatorilor prezentând rezultate pozitive. Rata ocupării forței de muncă a continuat să crească, iar rata șomajului a scăzut la cel mai mic nivel înregistrat vreodată. Totuși, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 5,0 % în 2020 și va scădea ușor la 4,2 % în 2021. Guvernul a reacționat cu promptitudine la pandemia de COVID-19, introducând numeroase măsuri de protejare a veniturilor și a ocupării forței de muncă, cu un accent special pe întreprinderi și pe lucrătorii care desfășoară o activitate independentă. Cu toate acestea, unele categorii vulnerabile de pe piața forței de muncă (lucrătorii cu contracte pe termen scurt și cei angajați prin intermediul agențiilor de muncă temporară) nu sunt pe deplin protejate de măsurile de atenuare propuse. Este posibil ca închiderea structurilor de îngrijire a copiilor și a școlilor pe durata izolării să fi afectat îndeosebi femeile care îndeplinesc responsabilități de îngrijire importante. Promovarea investițiilor în îngrijirea copiilor și în îngrijirea de lungă durată, alături de formulele flexibile de lucru, cum ar fi telemunca, ar trebui să faciliteze ieșirea din criză. O direcționare mai precisă a politicilor active în domeniul pieței forței de muncă și a furnizării de competențe, în consultare cu partenerii sociali, sprijină atât păstrarea angajaților, cât și tranzițiile profesionale. Acțiunile de informare desfășurate de serviciile publice de ocupare a forței de muncă pot, de asemenea, să faciliteze revenirea cu succes pe piața forței de muncă, în special a categoriilor vulnerabile. Facilitarea și accelerarea accesului la protecția socială ar contribui la evitarea capcanelor sărăciei și a evacuărilor din locuințe. Rezultatele școlare continuă să fie puternic influențate de inegalitățile socioeconomice și de nivelul redus al investițiilor. Asigurarea egalității de acces la o educație și o formare de calitate și favorabile incluziunii, inclusiv în contextul digital, poate contribui la îmbunătățirea nivelului competențelor și la extinderea învățării digitale. Promovarea competențelor digitale, inclusiv prin sprijinirea și formarea continuă a cadrelor didactice și a formatorilor, este îndeosebi importantă. Cheltuielile publice pe elev sau student, la toate nivelurile educaționale, rămân relativ scăzute. Penuria de cadre didactice calificate indică necesitatea de a spori atractivitatea acestei profesii, în special pentru tinerii talentați. |
| --- | --- |

(18)

Pe tot parcursul anului 2019 și la începutul anului 2020, piața muncii din Cehia a rămas solidă, majoritatea indicatorilor prezentând rezultate pozitive. Rata ocupării forței de muncă a continuat să crească, iar rata șomajului a scăzut la cel mai mic nivel înregistrat vreodată. Totuși, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 5,0 % în 2020 și va scădea ușor la 4,2 % în 2021. Guvernul a reacționat cu promptitudine la pandemia de COVID-19, introducând numeroase măsuri de protejare a veniturilor și a ocupării forței de muncă, cu un accent special pe întreprinderi și pe lucrătorii care desfășoară o activitate independentă. Cu toate acestea, unele categorii vulnerabile de pe piața forței de muncă (lucrătorii cu contracte pe termen scurt și cei angajați prin intermediul agențiilor de muncă temporară) nu sunt pe deplin protejate de măsurile de atenuare propuse. Este posibil ca închiderea structurilor de îngrijire a copiilor și a școlilor pe durata izolării să fi afectat îndeosebi femeile care îndeplinesc responsabilități de îngrijire importante. Promovarea investițiilor în îngrijirea copiilor și în îngrijirea de lungă durată, alături de formulele flexibile de lucru, cum ar fi telemunca, ar trebui să faciliteze ieșirea din criză. O direcționare mai precisă a politicilor active în domeniul pieței forței de muncă și a furnizării de competențe, în consultare cu partenerii sociali, sprijină atât păstrarea angajaților, cât și tranzițiile profesionale. Acțiunile de informare desfășurate de serviciile publice de ocupare a forței de muncă pot, de asemenea, să faciliteze revenirea cu succes pe piața forței de muncă, în special a categoriilor vulnerabile. Facilitarea și accelerarea accesului la protecția socială ar contribui la evitarea capcanelor sărăciei și a evacuărilor din locuințe. Rezultatele școlare continuă să fie puternic influențate de inegalitățile socioeconomice și de nivelul redus al investițiilor. Asigurarea egalității de acces la o educație și o formare de calitate și favorabile incluziunii, inclusiv în contextul digital, poate contribui la îmbunătățirea nivelului competențelor și la extinderea învățării digitale. Promovarea competențelor digitale, inclusiv prin sprijinirea și formarea continuă a cadrelor didactice și a formatorilor, este îndeosebi importantă. Cheltuielile publice pe elev sau student, la toate nivelurile educaționale, rămân relativ scăzute. Penuria de cadre didactice calificate indică necesitatea de a spori atractivitatea acestei profesii, în special pentru tinerii talentați.

| (19) | Cehia se numără printre țările care ar putea fi deosebit de afectate de schimbările tehnologice și care au nevoie de investiții semnificative în acest domeniu. Transformarea digitală va necesita sprijin, inclusiv în sectoarele industriei și serviciilor, prin investiții specifice în competențe și soluții inteligente. Obiectivul acoperirii complete cu rețele în bandă largă fixă a fost atins, însă banda largă mobilă este în continuare relativ costisitoare. Întârzierile apărute în dezvoltarea infrastructurii ar putea afecta în special categoriile vulnerabile și regiunile cu deficiențe structurale, expuse unui risc mai mare de izolare. Acest lucru ar putea avea, de asemenea, consecințe negative în ceea ce privește monitorizarea și controlul epidemiilor. Pentru a răspunde nevoilor în materie de conectivitate, sunt necesare investiții în rețele de foarte mare capacitate, fixe și mobile, și măsuri corespunzătoare din perspectiva cererii. Alocarea în timp util a spectrului de frecvențe 5G în condiții previzibile și favorabile investițiilor va fi esențială pentru atingerea acestui obiectiv. Utilizarea serviciilor în bandă largă ultrarapidă este limitată de nivelul scăzut al cererii, determinat de mai multe variabile, cum ar fi prețul abonamentelor, dar și puterea de cumpărare, vârsta și educația populației. Autoritățile s-au angajat să dezvolte și să integreze noile tehnologii digitale, dar aceste eforturi sunt îngreunate de nivelurile constant scăzute ale competențelor. Autoritățile cehe și-au luat angajamentul de a încuraja soluții bazate pe inteligența artificială, însă, în acest domeniu, în pofida eforturilor guvernului, Cehia este în continuare în urma statelor membre avansate în ceea ce privește activitățile de cercetare și brevetare. |
| --- | --- |

(19)

Cehia se numără printre țările care ar putea fi deosebit de afectate de schimbările tehnologice și care au nevoie de investiții semnificative în acest domeniu. Transformarea digitală va necesita sprijin, inclusiv în sectoarele industriei și serviciilor, prin investiții specifice în competențe și soluții inteligente. Obiectivul acoperirii complete cu rețele în bandă largă fixă a fost atins, însă banda largă mobilă este în continuare relativ costisitoare. Întârzierile apărute în dezvoltarea infrastructurii ar putea afecta în special categoriile vulnerabile și regiunile cu deficiențe structurale, expuse unui risc mai mare de izolare. Acest lucru ar putea avea, de asemenea, consecințe negative în ceea ce privește monitorizarea și controlul epidemiilor. Pentru a răspunde nevoilor în materie de conectivitate, sunt necesare investiții în rețele de foarte mare capacitate, fixe și mobile, și măsuri corespunzătoare din perspectiva cererii. Alocarea în timp util a spectrului de frecvențe 5G în condiții previzibile și favorabile investițiilor va fi esențială pentru atingerea acestui obiectiv. Utilizarea serviciilor în bandă largă ultrarapidă este limitată de nivelul scăzut al cererii, determinat de mai multe variabile, cum ar fi prețul abonamentelor, dar și puterea de cumpărare, vârsta și educația populației. Autoritățile s-au angajat să dezvolte și să integreze noile tehnologii digitale, dar aceste eforturi sunt îngreunate de nivelurile constant scăzute ale competențelor. Autoritățile cehe și-au luat angajamentul de a încuraja soluții bazate pe inteligența artificială, însă, în acest domeniu, în pofida eforturilor guvernului, Cehia este în continuare în urma statelor membre avansate în ceea ce privește activitățile de cercetare și brevetare.

| (20) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Conform Planului național al Cehiei privind energia și clima, sunt necesare investiții importante în vederea realizării cu succes a tranziției climatice și energetice și a evoluției către neutralitatea climatică. Această necesitate vizează în special promovarea resurselor regenerabile de energie, a eficienței energetice, a infrastructurilor și a unor părți ale sistemului de transport. Efectele schimbărilor climatice sunt deja vizibile sub formă de secetă și inundații, provocând pierderi economice semnificative. Poluarea atmosferică constituie, de asemenea, o problemă permanentă. În același timp, taxele pe emisiile poluante sunt foarte scăzute. Cărbunele continuă să fie predominant în sectorul energetic și rămâne un important vector de activitate economică în trei regiuni din Cehia. Capacitatea insuficientă de dezvoltare a promotorilor de proiecte și sprijinul consultativ insuficient furnizat de către autoritățile cehe constituie în continuare un blocaj semnificativ în ceea ce privește dezvoltarea unei rezerve solide de proiecte care să pună în aplicare dubla tranziție climatică și digitală în regiunile respective. În general, este de așteptat ca tranziția care implică renunțarea la cărbune să aibă consecințe socioeconomice semnificative și pare să existe puțin interes în prezent față de investițiile în tehnologii cu emisii zero sau reduse de gaze cu efect de seră. Producția de energie din surse regenerabile este sub media UE. Acest sector nu dispune de stimulente financiare și de un cadru juridic și instituțional adecvat care să încurajeze dezvoltarea sa în continuare. De asemenea, se pare că există un nivel scăzut de conștientizare cu privire la beneficiile mai largi ale eficienței energetice. Tranziția în direcția electromobilității a fost destul de lentă, iar transportul rutier devine unul dintre principalii consumatori de energie. Taxele pe transporturi sunt scăzute și nu se bazează pe emisiile de CO2. Infrastructura de încărcare pentru vehiculele electrice se află încă în stare embrionară. Performanța în ceea ce privește gestionarea deșeurilor rămâne moderată în raport cu obiectivele mai ambițioase. Lipsește o strategie cuprinzătoare pentru dezvoltarea potențialului de circularitate al economiei. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Cehia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite Cehiei să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Conform Planului național al Cehiei privind energia și clima, sunt necesare investiții importante în vederea realizării cu succes a tranziției climatice și energetice și a evoluției către neutralitatea climatică. Această necesitate vizează în special promovarea resurselor regenerabile de energie, a eficienței energetice, a infrastructurilor și a unor părți ale sistemului de transport. Efectele schimbărilor climatice sunt deja vizibile sub formă de secetă și inundații, provocând pierderi economice semnificative. Poluarea atmosferică constituie, de asemenea, o problemă permanentă. În același timp, taxele pe emisiile poluante sunt foarte scăzute. Cărbunele continuă să fie predominant în sectorul energetic și rămâne un important vector de activitate economică în trei regiuni din Cehia. Capacitatea insuficientă de dezvoltare a promotorilor de proiecte și sprijinul consultativ insuficient furnizat de către autoritățile cehe constituie în continuare un blocaj semnificativ în ceea ce privește dezvoltarea unei rezerve solide de proiecte care să pună în aplicare dubla tranziție climatică și digitală în regiunile respective. În general, este de așteptat ca tranziția care implică renunțarea la cărbune să aibă consecințe socioeconomice semnificative și pare să existe puțin interes în prezent față de investițiile în tehnologii cu emisii zero sau reduse de gaze cu efect de seră. Producția de energie din surse regenerabile este sub media UE. Acest sector nu dispune de stimulente financiare și de un cadru juridic și instituțional adecvat care să încurajeze dezvoltarea sa în continuare. De asemenea, se pare că există un nivel scăzut de conștientizare cu privire la beneficiile mai largi ale eficienței energetice. Tranziția în direcția electromobilității a fost destul de lentă, iar transportul rutier devine unul dintre principalii consumatori de energie. Taxele pe transporturi sunt scăzute și nu se bazează pe emisiile de CO2. Infrastructura de încărcare pentru vehiculele electrice se află încă în stare embrionară. Performanța în ceea ce privește gestionarea deșeurilor rămâne moderată în raport cu obiectivele mai ambițioase. Lipsește o strategie cuprinzătoare pentru dezvoltarea potențialului de circularitate al economiei. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Cehia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite Cehiei să utilizeze acest fond în mod optim.

| (21) | Accesul la metodele convenționale de finanțare este peste media UE, dar finanțarea de risc este mai puțin dezvoltată. Întreprinderile naționale cu risc ridicat nu dispun decât de posibilități restrânse de finanțare, în special după înființare și în etapele ulterioare de dezvoltare. Deși au fost introduse pe piață o serie de inițiative inovatoare de succes, finanțarea cu capital de risc și prin participare la capital rămâne foarte scăzută. În Cehia, cercetarea și inovarea sunt îngreunate de necesitatea unei reforme sistemice. Deși creșterea investițiilor private în cercetare și dezvoltare (C&D) rămâne constantă, întreprinderile mari cu capital în mare parte străin investesc semnificativ mai mult în imobilizări necorporale precum activitățile de C&D decât întreprinderile naționale mici și mijlocii. Sectorul tehnologiei medii și avansate se confruntă cu o lipsă de personal calificat, cauzată de numărul mic de absolvenți din domeniile științelor, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM), precum și de formarea inadecvată a absolvenților. În același timp, promovarea și sprijinirea spiritului antreprenorial rămân scăzute, ceea ce împiedică creșterea productivității. Gradul ridicat de fragmentare în sectorul cercetării are ca rezultat o repartizare prea dispersată a finanțării pentru C&D. Actualele practici de evaluare a carierei cercetătorilor constituie un obstacol în calea cooperării dintre sectorul public și cel privat. O cooperare mai strânsă între mediul academic și cel de afaceri, în special prin intermediul spin-off-urilor (entități formate prin desprindere din entități mai mari), ar putea accelera transferul de tehnologie și difuzarea inovării. |
| --- | --- |

(21)

Accesul la metodele convenționale de finanțare este peste media UE, dar finanțarea de risc este mai puțin dezvoltată. Întreprinderile naționale cu risc ridicat nu dispun decât de posibilități restrânse de finanțare, în special după înființare și în etapele ulterioare de dezvoltare. Deși au fost introduse pe piață o serie de inițiative inovatoare de succes, finanțarea cu capital de risc și prin participare la capital rămâne foarte scăzută. În Cehia, cercetarea și inovarea sunt îngreunate de necesitatea unei reforme sistemice. Deși creșterea investițiilor private în cercetare și dezvoltare (C&D) rămâne constantă, întreprinderile mari cu capital în mare parte străin investesc semnificativ mai mult în imobilizări necorporale precum activitățile de C&D decât întreprinderile naționale mici și mijlocii. Sectorul tehnologiei medii și avansate se confruntă cu o lipsă de personal calificat, cauzată de numărul mic de absolvenți din domeniile științelor, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM), precum și de formarea inadecvată a absolvenților. În același timp, promovarea și sprijinirea spiritului antreprenorial rămân scăzute, ceea ce împiedică creșterea productivității. Gradul ridicat de fragmentare în sectorul cercetării are ca rezultat o repartizare prea dispersată a finanțării pentru C&D. Actualele practici de evaluare a carierei cercetătorilor constituie un obstacol în calea cooperării dintre sectorul public și cel privat. O cooperare mai strânsă între mediul academic și cel de afaceri, în special prin intermediul spin-off-urilor (entități formate prin desprindere din entități mai mari), ar putea accelera transferul de tehnologie și difuzarea inovării.

| (22) | Măsurile de izolare legate de COVID-19 au pus presiune pe lanțurile de aprovizionare, iar numeroase întreprinderi nu au fost în măsură să își desfășoare activitatea, în condițiile în care nici nu aveau rezerve de lichidități. Sectorul autovehiculelor și cel al serviciilor au fost cele mai afectate. Activitățile de supraveghere a pieței sunt exercitate de un număr mult prea mare de autorități, iar cooperarea și coordonarea dintre acestea nu sunt optime. Schemele oficiale de furnizare de garanții de stat întreprinderilor au fost rapid suprasolicitate. Există posibilități de îmbunătățire a coordonării și de accelerare a procedurilor pentru a canaliza sprijinul acordat întreprinderilor. Unele părți interesate consideră că măsurile adoptate de autoritățile cehe pentru a reduce impactul crizei provocate de COVID-19 sunt birocratice și iau mult tip pentru a fi implementate în economia reală. Există posibilități de îmbunătățire a analizei datelor necesare pentru luarea unor decizii rapide, în cunoștință de cauză și optime privind strategiile și măsurile de redresare economică specifice. În general, pentru sectorul de afaceri, schimbările dese aduse legislației și procedurile administrative complexe constituie obstacole în calea investițiilor. Sarcina administrativă este deosebit de problematică pentru startup-uri din punctul de vedere al licențelor și autorizațiilor. Procedurile îndelungate și greoaie de obținere a autorizațiilor de construire reprezintă o barieră importantă. Recentele propuneri legislative privind construcțiile au suscitat critici. Cehia se numără printre statele membre cel mai puțin avansate în ceea ce privește utilizarea serviciilor publice digitale. Numărul de utilizatori ai serviciilor de e-guvernare rămâne cu mult sub media UE. Planul național în materie de e-guvernare este în curs de aplicare. Începând cu 2020, această țară are o nouă „constituție digitală”, care acordă, începând din 2025 cel târziu, dreptul de a beneficia aproape de toate serviciile publice în format electronic. Cu toate acestea, doar o parte relativ mică din municipalități oferă soluții online. Parlamentul discută în prezent o modificare a Codului fiscal, care vizează creșterea gradului de digitalizare a sistemului fiscal, având în vedere că rata de depunere electronică a declarațiilor rămâne destul de redusă pentru anumite impozite. |
| --- | --- |

(22)

Măsurile de izolare legate de COVID-19 au pus presiune pe lanțurile de aprovizionare, iar numeroase întreprinderi nu au fost în măsură să își desfășoare activitatea, în condițiile în care nici nu aveau rezerve de lichidități. Sectorul autovehiculelor și cel al serviciilor au fost cele mai afectate. Activitățile de supraveghere a pieței sunt exercitate de un număr mult prea mare de autorități, iar cooperarea și coordonarea dintre acestea nu sunt optime. Schemele oficiale de furnizare de garanții de stat întreprinderilor au fost rapid suprasolicitate. Există posibilități de îmbunătățire a coordonării și de accelerare a procedurilor pentru a canaliza sprijinul acordat întreprinderilor. Unele părți interesate consideră că măsurile adoptate de autoritățile cehe pentru a reduce impactul crizei provocate de COVID-19 sunt birocratice și iau mult tip pentru a fi implementate în economia reală. Există posibilități de îmbunătățire a analizei datelor necesare pentru luarea unor decizii rapide, în cunoștință de cauză și optime privind strategiile și măsurile de redresare economică specifice. În general, pentru sectorul de afaceri, schimbările dese aduse legislației și procedurile administrative complexe constituie obstacole în calea investițiilor. Sarcina administrativă este deosebit de problematică pentru startup-uri din punctul de vedere al licențelor și autorizațiilor. Procedurile îndelungate și greoaie de obținere a autorizațiilor de construire reprezintă o barieră importantă. Recentele propuneri legislative privind construcțiile au suscitat critici. Cehia se numără printre statele membre cel mai puțin avansate în ceea ce privește utilizarea serviciilor publice digitale. Numărul de utilizatori ai serviciilor de e-guvernare rămâne cu mult sub media UE. Planul național în materie de e-guvernare este în curs de aplicare. Începând cu 2020, această țară are o nouă „constituție digitală”, care acordă, începând din 2025 cel târziu, dreptul de a beneficia aproape de toate serviciile publice în format electronic. Cu toate acestea, doar o parte relativ mică din municipalități oferă soluții online. Parlamentul discută în prezent o modificare a Codului fiscal, care vizează creșterea gradului de digitalizare a sistemului fiscal, având în vedere că rata de depunere electronică a declarațiilor rămâne destul de redusă pentru anumite impozite.

| (23) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire din criza actuală. |
| --- | --- |

(23)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire din criza actuală.

| (24) | Cehia se află sub media UE în ceea ce privește performanța sectorului public și eficacitatea guvernării. Conform indicatorilor internaționali, Cehia se situează relativ bine în ceea ce privește accesul la informațiile publice în cadrul procesului de elaborare a politicilor. Cehia se situează mai puțin bine în ceea ce privește profesionalismul funcției publice, transparența guvernării și controlul corupției. Ameliorarea planificării strategice și a coordonării interministeriale și reducerea gradului de fragmentare la nivelul administrației locale ar îmbunătăți eficiența administrației publice. Deși a fost îmbunătățit, cadrul de achiziții publice poate fi adaptat într-o mai mare măsură. În pofida unor ușoare îmbunătățiri, corupția rămâne un motiv de îngrijorare pentru întreprinderi și riscă să îngreuneze și mai mult activitatea economică. Mai multe măsuri de combatere a corupției, inclusiv proiecte de lege privind activitatea de lobby și protecția avertizorilor, nu au fost încă adoptate. |
| --- | --- |

(24)

Cehia se află sub media UE în ceea ce privește performanța sectorului public și eficacitatea guvernării. Conform indicatorilor internaționali, Cehia se situează relativ bine în ceea ce privește accesul la informațiile publice în cadrul procesului de elaborare a politicilor. Cehia se situează mai puțin bine în ceea ce privește profesionalismul funcției publice, transparența guvernării și controlul corupției. Ameliorarea planificării strategice și a coordonării interministeriale și reducerea gradului de fragmentare la nivelul administrației locale ar îmbunătăți eficiența administrației publice. Deși a fost îmbunătățit, cadrul de achiziții publice poate fi adaptat într-o mai mare măsură. În pofida unor ușoare îmbunătățiri, corupția rămâne un motiv de îngrijorare pentru întreprinderi și riscă să îngreuneze și mai mult activitatea economică. Mai multe măsuri de combatere a corupției, inclusiv proiecte de lege privind activitatea de lobby și protecția avertizorilor, nu au fost încă adoptate.

| (25) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Cehia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(25)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Cehia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (26) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Cehiei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Cehiei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Cehia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(26)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Cehiei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Cehiei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Cehia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (27) | Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(27)

Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Cehia să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să asigure reziliența sistemului de sănătate, să consolideze disponibilitatea personalului sanitar, asistența medicală primară și integrarea asistenței medicale, precum și introducerea serviciilor de e-sănătate. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să sprijine ocuparea forței de muncă prin politici active în domeniul pieței forței de muncă, prin furnizarea de competențe, inclusiv competențe digitale, și prin accesul la învățarea digitală. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să sprijine întreprinderile mici și mijlocii prin utilizarea pe scară mai largă a instrumentelor financiare pentru a asigura sprijinul sub formă de lichidități, prin reducerea sarcinii administrative și prin îmbunătățirea e-guvernării. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către infrastructurile și tehnologiile digitale de mare capacitate, producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, precum și către infrastructurile de transport durabile, inclusiv în regiunile miniere. Să asigure accesul la finanțare al întreprinderilor inovatoare și să amelioreze cooperarea dintre sectorul public și cel privat în domeniul cercetării și dezvoltării. |
| --- | --- |

3.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 15.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/22

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2020

(2020/C 282/04)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Danemarca ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Danemarca ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

| (2) | Raportul de țară pentru Danemarca din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Danemarca în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Danemarca în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Danemarca din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Danemarca în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Danemarca în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Danemarca este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Danemarca este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Danemarca și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 7 mai 2020 și Programul de convergență pentru 2020 la 5 mai 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(9)

Danemarca și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 7 mai 2020 și Programul de convergență pentru 2020 la 5 mai 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (10) | În prezent, Danemarca se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(10)

În prezent, Danemarca se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere.

| (11) | În cadrul Programului său de convergență pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 3,7 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 8,0 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 2,4 % din PIB în 2021. După ce a scăzut la 33,2 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 40,7 % în 2020, în conformitate cu Programul de convergență pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(11)

În cadrul Programului său de convergență pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 3,7 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 8,0 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 2,4 % din PIB în 2021. După ce a scăzut la 33,2 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 40,7 % în 2020, în conformitate cu Programul de convergență pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

| (12) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Danemarca a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 4,9 % din PIB. Măsurile includ consolidarea serviciilor de sănătate, compensarea temporară a costurilor fixe ale întreprinderilor, schema de compensare temporară a salariilor și un ajutor de urgență pentru sectoarele aflate în dificultate. În plus, Danemarca a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor, măsuri pe care Programul de convergență pentru 2020 le estimează la aproximativ 15 % din PIB. Măsurile respective includ amânările plății impozitului pe venitul persoanelor fizice și a impozitului pe profitul societăților, precum și garanțiile pentru împrumuturi (3,7 % din PIB). În comparație cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2020, principala diferență este că Programul de convergență pentru 2020 include pierderile viitoare preconizate aferente garanțiilor de stat legate de COVID-19 (0,5 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Danemarca sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, vor contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(12)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Danemarca a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 4,9 % din PIB. Măsurile includ consolidarea serviciilor de sănătate, compensarea temporară a costurilor fixe ale întreprinderilor, schema de compensare temporară a salariilor și un ajutor de urgență pentru sectoarele aflate în dificultate. În plus, Danemarca a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor, măsuri pe care Programul de convergență pentru 2020 le estimează la aproximativ 15 % din PIB. Măsurile respective includ amânările plății impozitului pe venitul persoanelor fizice și a impozitului pe profitul societăților, precum și garanțiile pentru împrumuturi (3,7 % din PIB). În comparație cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2020, principala diferență este că Programul de convergență pentru 2020 include pierderile viitoare preconizate aferente garanțiilor de stat legate de COVID-19 (0,5 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Danemarca sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, vor contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (13) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Danemarcei va fi de -7,2 % din PIB în 2020 și de -2,3 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021. |
| --- | --- |

(13)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Danemarcei va fi de -7,2 % din PIB în 2020 și de -2,3 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021.

| (14) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Danemarca. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(14)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Danemarca. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (15) | Pandemia de COVID-19 a afectat Danemarca în mod semnificativ în prima jumătate a anului 2020, exercitând presiune asupra sistemului de sănătate și reducând semnificativ activitatea economică în anumite sectoare. Danemarca a pus în aplicare, în timp util, măsuri în vederea stopării pandemiei și a consolidării sistemului de sănătate, inclusiv inițiative extinse de atenuare a consecințelor economice. Încetinirea creșterii economice rezultată a fost abordată printr-o serie de măsuri economice și financiare ferme din partea guvernului și a Băncii Centrale, inclusiv prin acordarea unui sprijin direct pentru acoperirea parțială a costurilor fixe și a cheltuielilor salariale ale întreprinderilor, amânările plății impozitelor și furnizarea de lichidități pentru bănci și întreprinderi, scheme de creditare și alte măsuri de politică monetară. În procesul de elaborare și de punere în aplicare a acestor măsuri, este necesar să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Aceste măsuri au redus în mod efectiv șocul economic al pandemiei de COVID-19, însă nu au împiedicat pierderi semnificative de producție, un număr mare de falimente și de cazuri de insolvență, precum și creșterea semnificativă a șomajului și a numărului persoanelor expuse riscului de sărăcie, inclusiv în rândul celor aflate în situații vulnerabile (de exemplu, persoanele cu handicap). Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește moderat la aproximativ 6,5 % în 2020 și va coborî apoi sub 6 % în 2021. |
| --- | --- |

(15)

Pandemia de COVID-19 a afectat Danemarca în mod semnificativ în prima jumătate a anului 2020, exercitând presiune asupra sistemului de sănătate și reducând semnificativ activitatea economică în anumite sectoare. Danemarca a pus în aplicare, în timp util, măsuri în vederea stopării pandemiei și a consolidării sistemului de sănătate, inclusiv inițiative extinse de atenuare a consecințelor economice. Încetinirea creșterii economice rezultată a fost abordată printr-o serie de măsuri economice și financiare ferme din partea guvernului și a Băncii Centrale, inclusiv prin acordarea unui sprijin direct pentru acoperirea parțială a costurilor fixe și a cheltuielilor salariale ale întreprinderilor, amânările plății impozitelor și furnizarea de lichidități pentru bănci și întreprinderi, scheme de creditare și alte măsuri de politică monetară. În procesul de elaborare și de punere în aplicare a acestor măsuri, este necesar să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Aceste măsuri au redus în mod efectiv șocul economic al pandemiei de COVID-19, însă nu au împiedicat pierderi semnificative de producție, un număr mare de falimente și de cazuri de insolvență, precum și creșterea semnificativă a șomajului și a numărului persoanelor expuse riscului de sărăcie, inclusiv în rândul celor aflate în situații vulnerabile (de exemplu, persoanele cu handicap). Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește moderat la aproximativ 6,5 % în 2020 și va coborî apoi sub 6 % în 2021.

| (16) | Actuala criză provocată de pandemia de COVID-19 subliniază necesitatea ca Danemarca să depună eforturi continue pentru a consolida reziliența sistemului său de sănătate. Una dintre problemele care constituie un motiv de îngrijorare deosebită este deficitul de lucrători în domeniul sănătății, precum și lipsa medicilor specialiști și a asistenților medicali, de exemplu în unitățile de terapie intensivă (în special, a asistenților medicali anesteziști). Este esențială continuarea eforturilor pentru abordarea acestor deficite de forță de muncă. Pe termen scurt, Danemarca ar trebui să depună eforturi pentru a asigura disponibilitatea produselor medicale esențiale, inclusiv a echipamentelor individuale de protecție pentru lucrătorii în domeniul sănătății. Sunt în curs activități de cercetare destinate nu numai găsirii unui tratament antiviral și a unui vaccin, ci și a unor modalități de testare mai eficiente și mai rapide. |
| --- | --- |

(16)

Actuala criză provocată de pandemia de COVID-19 subliniază necesitatea ca Danemarca să depună eforturi continue pentru a consolida reziliența sistemului său de sănătate. Una dintre problemele care constituie un motiv de îngrijorare deosebită este deficitul de lucrători în domeniul sănătății, precum și lipsa medicilor specialiști și a asistenților medicali, de exemplu în unitățile de terapie intensivă (în special, a asistenților medicali anesteziști). Este esențială continuarea eforturilor pentru abordarea acestor deficite de forță de muncă. Pe termen scurt, Danemarca ar trebui să depună eforturi pentru a asigura disponibilitatea produselor medicale esențiale, inclusiv a echipamentelor individuale de protecție pentru lucrătorii în domeniul sănătății. Sunt în curs activități de cercetare destinate nu numai găsirii unui tratament antiviral și a unui vaccin, ci și a unor modalități de testare mai eficiente și mai rapide.

| (17) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Danemarca înregistrează rezultate bune în domeniul digitalizării, după cum reiese din Tabloul de bord al Agendei digitale al Comisiei Europene. Totuși, pentru a-și menține această poziție solidă pe termen lung și pentru a-și asigura competitivitatea și a beneficia de transformarea digitală, Danemarca ar avea nevoie de investiții în infrastructura digitală, precum și în educație, formare și perfecționare. Conform Planului național al Danemarcei privind energia și clima, sunt necesare investiții importante în vederea realizării cu succes a tranziției climatice și energetice. Cele mai multe investiții sunt necesare pentru crearea de noi capacități de producție a energiei din surse regenerabile, însă au fost identificate nevoi de investiții semnificative și în ceea ce privește gospodăriile (eficiența energetică și conversia instalațiilor de încălzire), transportul durabil, industria, precum și biogazul și încălzirea centralizată. Obiectivele politicii climatice a Danemarcei vizează reducerea cu 70 % a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030, comparativ cu 1990, și atingerea neutralității climatice până cel târziu în 2050. În vederea îndeplinirii acestor obiective, consumul de energie ar trebui redus în mod gradual, ceea ce necesită investiții care să se bazeze pe o abordare cuprinzătoare și să se concentreze asupra celor mai promițătoare sectoare în materie de economii de energie. Redresarea economică în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 ar putea fi stimulată prin concentrarea la începutul perioadei a investițiilor verzi planificate și prin promovarea unor proiecte de investiții ambițioase în domeniul mediului, al climei, al energiei și al infrastructurii, cum ar fi cele vizând locuințele, energia eoliană offshore, conectivitatea în domeniul energiei și electrificarea căilor ferate. Transportul reprezintă cea mai mare sursă de emisii de gaze cu efect de seră în Danemarca și, prin urmare, este deosebit de relevantă luarea unor măsuri de politică suplimentare în acest domeniu. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Danemarca să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite Danemarcei să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Danemarca înregistrează rezultate bune în domeniul digitalizării, după cum reiese din Tabloul de bord al Agendei digitale al Comisiei Europene. Totuși, pentru a-și menține această poziție solidă pe termen lung și pentru a-și asigura competitivitatea și a beneficia de transformarea digitală, Danemarca ar avea nevoie de investiții în infrastructura digitală, precum și în educație, formare și perfecționare. Conform Planului național al Danemarcei privind energia și clima, sunt necesare investiții importante în vederea realizării cu succes a tranziției climatice și energetice. Cele mai multe investiții sunt necesare pentru crearea de noi capacități de producție a energiei din surse regenerabile, însă au fost identificate nevoi de investiții semnificative și în ceea ce privește gospodăriile (eficiența energetică și conversia instalațiilor de încălzire), transportul durabil, industria, precum și biogazul și încălzirea centralizată. Obiectivele politicii climatice a Danemarcei vizează reducerea cu 70 % a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030, comparativ cu 1990, și atingerea neutralității climatice până cel târziu în 2050. În vederea îndeplinirii acestor obiective, consumul de energie ar trebui redus în mod gradual, ceea ce necesită investiții care să se bazeze pe o abordare cuprinzătoare și să se concentreze asupra celor mai promițătoare sectoare în materie de economii de energie. Redresarea economică în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 ar putea fi stimulată prin concentrarea la începutul perioadei a investițiilor verzi planificate și prin promovarea unor proiecte de investiții ambițioase în domeniul mediului, al climei, al energiei și al infrastructurii, cum ar fi cele vizând locuințele, energia eoliană offshore, conectivitatea în domeniul energiei și electrificarea căilor ferate. Transportul reprezintă cea mai mare sursă de emisii de gaze cu efect de seră în Danemarca și, prin urmare, este deosebit de relevantă luarea unor măsuri de politică suplimentare în acest domeniu. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Danemarca să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite Danemarcei să utilizeze acest fond în mod optim.

| (18) | În ansamblu, cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare (C&D) nu au condus la o mai mare creștere a productivității în Danemarca. Lipsește o strategie integrată în materie de inovare care să indice în mod clar ceea ce dorește Danemarca să realizeze în peisajul inovării la nivel mondial. Activitatea de cercetare și inovare rămâne concentrată într-un număr redus de întreprinderi mari și fundații, în special în sectorul farmaceutic și al biotehnologiei. Cele mai mari opt societăți reprezintă aproape 40 % din totalul cheltuielilor private pentru C&D (față de media la nivel mondial de 19 %). Cheltuielile totale pentru C&D rămân ridicate, însă numărul absolut de societăți care își desfășoară activitatea în domeniul C&D a scăzut față de 2009, în mare parte din cauza faptului că întreprinderile mai mici nu sunt implicate în acest domeniu. Doar 33 % din IMM-uri au introdus inovații în materie de produse sau procese. Prin urmare, ar putea fi necesare eforturi suplimentare în materie de politici pentru a extinde baza de inovare cu scopul de a include mai multe societăți. Pentru a răspunde evoluției nevoilor în materie de competențe după pandemia de COVID-19, având în vedere, de asemenea, viitoarele schimbări tehnologice, sunt necesare investiții susținute în programe de perfecționare și recalificare profesională, inclusiv prin intermediul învățării în rândul adulților. |
| --- | --- |

(18)

În ansamblu, cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare (C&D) nu au condus la o mai mare creștere a productivității în Danemarca. Lipsește o strategie integrată în materie de inovare care să indice în mod clar ceea ce dorește Danemarca să realizeze în peisajul inovării la nivel mondial. Activitatea de cercetare și inovare rămâne concentrată într-un număr redus de întreprinderi mari și fundații, în special în sectorul farmaceutic și al biotehnologiei. Cele mai mari opt societăți reprezintă aproape 40 % din totalul cheltuielilor private pentru C&D (față de media la nivel mondial de 19 %). Cheltuielile totale pentru C&D rămân ridicate, însă numărul absolut de societăți care își desfășoară activitatea în domeniul C&D a scăzut față de 2009, în mare parte din cauza faptului că întreprinderile mai mici nu sunt implicate în acest domeniu. Doar 33 % din IMM-uri au introdus inovații în materie de produse sau procese. Prin urmare, ar putea fi necesare eforturi suplimentare în materie de politici pentru a extinde baza de inovare cu scopul de a include mai multe societăți. Pentru a răspunde evoluției nevoilor în materie de competențe după pandemia de COVID-19, având în vedere, de asemenea, viitoarele schimbări tehnologice, sunt necesare investiții susținute în programe de perfecționare și recalificare profesională, inclusiv prin intermediul învățării în rândul adulților.

| (19) | Danemarca a luat măsuri pentru a-și consolida cadrul de combatere a spălării banilor. În 2019, a fost adoptată o nouă legislație, iar autoritățile naționale și autoritățile de reglementare au început să pună în aplicare o serie de măsuri de consolidare a cadrului național preventiv în materie de combatere a spălării banilor. Autorității de supraveghere financiară i-au fost acordate competențe de sancționare și un buget mai mare pentru consolidarea capacității sale de supraveghere în materie de combatere a spălării banilor. Unitatea de informații financiare a primit, de asemenea, personal și finanțare suplimentare. Este esențială transpunerea cadrului consolidat privind combaterea spălării banilor în măsuri eficace de supraveghere și de asigurare a respectării legii. În special, autoritatea de supraveghere în materie de combatere a spălării banilor va trebui să pună în aplicare pe deplin abordarea bazată pe riscuri. Unitatea de informații financiare va trebui să demonstreze că și-a utilizat capacitatea sporită pentru a soluționa în mod corespunzător deficiențele evidențiate în raportul Curții de Conturi din Danemarca. |
| --- | --- |

(19)

Danemarca a luat măsuri pentru a-și consolida cadrul de combatere a spălării banilor. În 2019, a fost adoptată o nouă legislație, iar autoritățile naționale și autoritățile de reglementare au început să pună în aplicare o serie de măsuri de consolidare a cadrului național preventiv în materie de combatere a spălării banilor. Autorității de supraveghere financiară i-au fost acordate competențe de sancționare și un buget mai mare pentru consolidarea capacității sale de supraveghere în materie de combatere a spălării banilor. Unitatea de informații financiare a primit, de asemenea, personal și finanțare suplimentare. Este esențială transpunerea cadrului consolidat privind combaterea spălării banilor în măsuri eficace de supraveghere și de asigurare a respectării legii. În special, autoritatea de supraveghere în materie de combatere a spălării banilor va trebui să pună în aplicare pe deplin abordarea bazată pe riscuri. Unitatea de informații financiare va trebui să demonstreze că și-a utilizat capacitatea sporită pentru a soluționa în mod corespunzător deficiențele evidențiate în raportul Curții de Conturi din Danemarca.

| (20) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(20)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (21) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Danemarca va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(21)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Danemarca va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (22) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Danemarcei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Danemarcei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Danemarca, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(22)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Danemarcei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Danemarcei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Danemarca, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (23) | Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(23)

Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Danemarca să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să sporească reziliența sistemului de sănătate, inclusiv prin asigurarea de produse medicale esențiale suficiente și prin soluționarea deficitului de lucrători în domeniul sănătății. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să se asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, transportul durabil, precum și către cercetare și inovare. Să sprijine o strategie integrată în materie de inovare cu o bază de investiții mai largă. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să îmbunătățească eficacitatea supravegherii în materie de combatere a spălării banilor și să asigure punerea în aplicare eficace a cadrului de combatere a spălării banilor. |
| --- | --- |

3.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 20.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/27

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Germaniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru 2020

(2020/C 282/05)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Germania printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Germania printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

| (2) | Raportul de țară pentru Germania din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Germania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Germania în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Germania se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, excedentul de cont curent ridicat reflectă un nivel modest al investițiilor în raport cu economiile și are o incidență transfrontalieră. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Germania din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Germania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Germania în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Germania se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, excedentul de cont curent ridicat reflectă un nivel modest al investițiilor în raport cu economiile și are o incidență transfrontalieră.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Germania este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Germania este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele sectoare și regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite, ceea ce implică un risc de adâncire a disparităților pe teritoriul Germaniei. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele sectoare și regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite, ceea ce implică un risc de adâncire a disparităților pe teritoriul Germaniei. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | Germania și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 20 aprilie 2020, iar Programul de stabilitate pentru 2020 la 30 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

Germania și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 20 aprilie 2020, iar Programul de stabilitate pentru 2020 la 30 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, Germania se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Germania se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria.

| (12) | În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 1,4 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 71⁄4 % din PIB în 2020. După o scădere la 59,8 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 751⁄4 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 1,4 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 71⁄4 % din PIB în 2020. După o scădere la 59,8 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 751⁄4 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Germania a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare reprezintă 7,2 % din PIB. Măsurile includ acordarea de sprijin sub formă de lichidități pentru întreprinderi, acordarea de asistență specifică pentru întreprinderile mici și lucrătorii independenți prin intermediul granturilor și împrumuturilor, precum și facilitarea accesului la programele de șomaj tehnic pentru a evita concedierile. În plus, Germania a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 24,9 % din PIB. Aceste măsuri constau în garanții pentru împrumuturi acordate în principal de banca de dezvoltare deținută de stat KfW, precum și de noul Fond de stabilizare economică, creat ca răspuns la pandemia de COVID-19. Spre deosebire de Programul de stabilitate pentru 2020, în estimările Comisiei amânarea plății impozitelor și compensațiile bugetare pentru reducerea veniturilor fiscale ca urmare a încetinirii creșterii economice nu sunt considerate măsuri discreționare cu impact bugetar. În general, măsurile adoptate de Germania sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Germania a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare reprezintă 7,2 % din PIB. Măsurile includ acordarea de sprijin sub formă de lichidități pentru întreprinderi, acordarea de asistență specifică pentru întreprinderile mici și lucrătorii independenți prin intermediul granturilor și împrumuturilor, precum și facilitarea accesului la programele de șomaj tehnic pentru a evita concedierile. În plus, Germania a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 24,9 % din PIB. Aceste măsuri constau în garanții pentru împrumuturi acordate în principal de banca de dezvoltare deținută de stat KfW, precum și de noul Fond de stabilizare economică, creat ca răspuns la pandemia de COVID-19. Spre deosebire de Programul de stabilitate pentru 2020, în estimările Comisiei amânarea plății impozitelor și compensațiile bugetare pentru reducerea veniturilor fiscale ca urmare a încetinirii creșterii economice nu sunt considerate măsuri discreționare cu impact bugetar. În general, măsurile adoptate de Germania sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (14) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Germaniei va fi de –7,0 % din PIB în 2020 și de –1,5 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va ajunge la 75,6 % în 2020 și la 71,8 % în 2021. |
| --- | --- |

(14)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Germaniei va fi de –7,0 % din PIB în 2020 și de –1,5 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va ajunge la 75,6 % în 2020 și la 71,8 % în 2021.

| (15) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Germania. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(15)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Germania. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (16) | Prima infecție din Germania a fost înregistrată la 27 ianuarie 2020, iar numărul de cazuri de COVID-19 a început să crească exponențial în martie 2020. Autoritățile germane au răspuns ulterior prin măsuri de izolare pentru a limita răspândirea virusului, cum ar fi închiderea tuturor magazinelor neesențiale de vânzare cu amănuntul, a restaurantelor, a localurilor de divertisment și culturale, a unităților sportive, a școlilor și a universităților. Au fost interzise toate adunările publice de mai mult de două persoane, iar cetățenilor li s-a cerut să păstreze toate contactele sociale la un nivel minim. Industria prelucrătoare nu a făcut obiectul unor măsuri de izolare propriu-zise. Cu toate acestea, fabricile importante au fost închise pe o perioadă de câteva săptămâni din cauza perturbării comerțului exterior și a scăderii cererii. Perspectiva economică s-a deteriorat puternic, previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 indicând o scădere a PIB-ului de 6,5 % în 2020. Chiar dacă extinderea regimurilor de șomaj tehnic (Kurzarbeit) ajută întreprinderile să își păstreze lucrătorii, o creștere a șomajului pare imposibil de evitat. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 4 % în 2020 și va coborî apoi la 3,5 % în 2021. |
| --- | --- |

(16)

Prima infecție din Germania a fost înregistrată la 27 ianuarie 2020, iar numărul de cazuri de COVID-19 a început să crească exponențial în martie 2020. Autoritățile germane au răspuns ulterior prin măsuri de izolare pentru a limita răspândirea virusului, cum ar fi închiderea tuturor magazinelor neesențiale de vânzare cu amănuntul, a restaurantelor, a localurilor de divertisment și culturale, a unităților sportive, a școlilor și a universităților. Au fost interzise toate adunările publice de mai mult de două persoane, iar cetățenilor li s-a cerut să păstreze toate contactele sociale la un nivel minim. Industria prelucrătoare nu a făcut obiectul unor măsuri de izolare propriu-zise. Cu toate acestea, fabricile importante au fost închise pe o perioadă de câteva săptămâni din cauza perturbării comerțului exterior și a scăderii cererii. Perspectiva economică s-a deteriorat puternic, previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 indicând o scădere a PIB-ului de 6,5 % în 2020. Chiar dacă extinderea regimurilor de șomaj tehnic (Kurzarbeit) ajută întreprinderile să își păstreze lucrătorii, o creștere a șomajului pare imposibil de evitat. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 4 % în 2020 și va coborî apoi la 3,5 % în 2021.

| (17) | Pentru a atenua consecințele economice, guvernul german a reacționat rapid și a adoptat măsuri de anvergură. Se oferă până la 50 de miliarde EUR sub formă de asistență imediată (granturi directe) pentru întreprinderile mici, pentru lucrătorii independenți și pentru liber-profesioniști. Prin intermediul Fondului de stabilizare economică nou creat și al băncii publice de dezvoltare KfW, guvernul a extins volumul împrumuturilor și accesul la acestea pentru întreprinderile de diferite dimensiuni, acoperind până la 80-90 % din riscul de credit al băncii creditoare (în anumite cazuri speciale, până la 100 %). Fondul de stabilizare economică poate sprijini, de asemenea, societățile mari prin furnizarea temporară de capital propriu suplimentar. Pentru a consolida lichiditatea societăților, au fost adoptate ajustări ale amânărilor plății impozitelor, ale plăților anticipate și ale penalităților. Normele în materie de insolvență au fost modificate pentru a evita procedurile de insolvabilitate tehnică. Statele (Länder) completează măsurile federale cu propriile lor programe de sprijin. În procesul de elaborare și punere în aplicare a măsurilor respective, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Este probabil ca criza provocată de pandemia de COVID-19 să exercite o presiune și mai mare asupra rentabilității deja scăzute a sectorului bancar german. Astfel, pare justificată pentru băncile germane reducerea în continuare a costurilor în vederea îmbunătățirii rentabilității și a eliberării de fonduri pentru investiții în tehnologiile informației și crearea organică de capital. O consolidare suplimentară ar fi, de asemenea, benefică în acest sens. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a atenua consecințele economice, guvernul german a reacționat rapid și a adoptat măsuri de anvergură. Se oferă până la 50 de miliarde EUR sub formă de asistență imediată (granturi directe) pentru întreprinderile mici, pentru lucrătorii independenți și pentru liber-profesioniști. Prin intermediul Fondului de stabilizare economică nou creat și al băncii publice de dezvoltare KfW, guvernul a extins volumul împrumuturilor și accesul la acestea pentru întreprinderile de diferite dimensiuni, acoperind până la 80-90 % din riscul de credit al băncii creditoare (în anumite cazuri speciale, până la 100 %). Fondul de stabilizare economică poate sprijini, de asemenea, societățile mari prin furnizarea temporară de capital propriu suplimentar. Pentru a consolida lichiditatea societăților, au fost adoptate ajustări ale amânărilor plății impozitelor, ale plăților anticipate și ale penalităților. Normele în materie de insolvență au fost modificate pentru a evita procedurile de insolvabilitate tehnică. Statele (Länder) completează măsurile federale cu propriile lor programe de sprijin. În procesul de elaborare și punere în aplicare a măsurilor respective, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Este probabil ca criza provocată de pandemia de COVID-19 să exercite o presiune și mai mare asupra rentabilității deja scăzute a sectorului bancar german. Astfel, pare justificată pentru băncile germane reducerea în continuare a costurilor în vederea îmbunătățirii rentabilității și a eliberării de fonduri pentru investiții în tehnologiile informației și crearea organică de capital. O consolidare suplimentară ar fi, de asemenea, benefică în acest sens.

| (18) | După ce a demarat energic la începutul anului, piața forței de muncă s-a deteriorat ca urmare a pandemiei de COVID-19 și a măsurilor restrictive conexe. Pentru a atenua impactul crizei pe plan social și asupra ocupării forței de muncă, guvernul a oferit un sprijin substanțial prin intermediul regimului de șomaj tehnic Kurzarbeit. Guvernul a simplificat condițiile de accesare a regimului, l-a extins retroactiv la lucrătorii temporari și și-a sporit nivelul de compensare, contribuind astfel la păstrarea locurilor de muncă și la protejarea veniturilor gospodăriilor. Angajatorii beneficiază de un ajutor financiar care constă într-o exonerare de la plata contribuțiilor de asigurări sociale pentru timpul de lucru pierdut. Facilitarea accesului la sprijinul pentru venitul minim (bazat pe cartea a II-a din Codul social german Sozialgesetzbuch/SGB) le oferă ajutor beneficiarilor confruntați cu pierderi de venituri. În plus, familiile cu venituri mici sunt sprijinite printr-un acces simplificat la suplimentul pentru copii. În plus, locatarii care se confruntă cu o pierdere de venituri sunt protejați temporar împotriva evacuării. Deși Germania a avut rezultate bune în ceea ce privește tabloul de bord social pe care se bazează Pilonul european al drepturilor sociale, lacunele în materie de acoperire a protecției sociale, dacă nu sunt remediate, pot conduce la reducerea venitului grupurilor vulnerabile în contextul crizei actuale. |
| --- | --- |

(18)

După ce a demarat energic la începutul anului, piața forței de muncă s-a deteriorat ca urmare a pandemiei de COVID-19 și a măsurilor restrictive conexe. Pentru a atenua impactul crizei pe plan social și asupra ocupării forței de muncă, guvernul a oferit un sprijin substanțial prin intermediul regimului de șomaj tehnic Kurzarbeit. Guvernul a simplificat condițiile de accesare a regimului, l-a extins retroactiv la lucrătorii temporari și și-a sporit nivelul de compensare, contribuind astfel la păstrarea locurilor de muncă și la protejarea veniturilor gospodăriilor. Angajatorii beneficiază de un ajutor financiar care constă într-o exonerare de la plata contribuțiilor de asigurări sociale pentru timpul de lucru pierdut. Facilitarea accesului la sprijinul pentru venitul minim (bazat pe cartea a II-a din Codul social german Sozialgesetzbuch/SGB) le oferă ajutor beneficiarilor confruntați cu pierderi de venituri. În plus, familiile cu venituri mici sunt sprijinite printr-un acces simplificat la suplimentul pentru copii. În plus, locatarii care se confruntă cu o pierdere de venituri sunt protejați temporar împotriva evacuării. Deși Germania a avut rezultate bune în ceea ce privește tabloul de bord social pe care se bazează Pilonul european al drepturilor sociale, lacunele în materie de acoperire a protecției sociale, dacă nu sunt remediate, pot conduce la reducerea venitului grupurilor vulnerabile în contextul crizei actuale.

| (19) | În cadrul eforturilor depuse pentru abordarea consecințelor sanitare ale pandemiei, Germania a beneficiat de sistemul său de sănătate universal, care oferă acces la asistență medicală de înaltă calitate, și a reușit să își sporească rapid capacitatea de testare și de terapie intensivă. Cu toate acestea, actuala criză provocată de pandemia de COVID-19 subliniază necesitatea continuă de a consolida reziliența sistemului de sănătate. Disponibilitatea personalului de asistență medicală și atractivitatea profesiei rămân o problemă. În pofida unui număr relativ ridicat de asistenți medicali pe cap de locuitor, spitalele semnalează din ce în ce mai multe posturi de asistent medical vacante. Coordonarea între furnizorii de asistență medicală primară și furnizorii de servicii medicale spitalicești, precum și între serviciile medicale și cele sociale ar putea fi, de asemenea, îmbunătățită și sprijinită prin instrumente digitale. Infrastructura de e-sănătate este implementată într-un ritm accelerat, însă utilizarea serviciilor de sănătate și de îngrijire online, a prescripțiilor electronice și a schimbului de date medicale rămâne cu mult sub media Uniunii. O nouă lege adoptată în martie 2020 contribuie la atenuarea consecințelor economice ale pandemiei de COVID-19 în principal pentru spitale și medicii care își desfășoară activitatea în cabinete private. Cu toate acestea, pentru a menține îngrijirea medicală în toate domeniile, va trebui să fie asigurată finanțarea pe termen lung a instituțiilor medicale, întrucât amânarea intervențiilor chirurgicale și a tratamentelor care nu erau indispensabile a afectat veniturile financiare ale instituțiilor din sectorul sănătății, iar resursele disponibile sunt utilizate pentru a achiziționa teste și echipamente prioritare. Germania, care dispune de o bază de cercetare solidă, are capacitatea de a întreprinde măsuri specifice de cercetare și inovare pentru a face față crizei provocate de pandemia de COVID-19, inclusiv dezvoltarea de vaccinuri și terapii și crearea unei rețele de cercetare pentru a regrupa și a consolida activitățile de cercetare ale medicinei universitare germane și pentru a oferi sprijin Coaliției pentru inovare în domeniul pregătirii în eventualitatea apariției unei epidemii. |
| --- | --- |

(19)

În cadrul eforturilor depuse pentru abordarea consecințelor sanitare ale pandemiei, Germania a beneficiat de sistemul său de sănătate universal, care oferă acces la asistență medicală de înaltă calitate, și a reușit să își sporească rapid capacitatea de testare și de terapie intensivă. Cu toate acestea, actuala criză provocată de pandemia de COVID-19 subliniază necesitatea continuă de a consolida reziliența sistemului de sănătate. Disponibilitatea personalului de asistență medicală și atractivitatea profesiei rămân o problemă. În pofida unui număr relativ ridicat de asistenți medicali pe cap de locuitor, spitalele semnalează din ce în ce mai multe posturi de asistent medical vacante. Coordonarea între furnizorii de asistență medicală primară și furnizorii de servicii medicale spitalicești, precum și între serviciile medicale și cele sociale ar putea fi, de asemenea, îmbunătățită și sprijinită prin instrumente digitale. Infrastructura de e-sănătate este implementată într-un ritm accelerat, însă utilizarea serviciilor de sănătate și de îngrijire online, a prescripțiilor electronice și a schimbului de date medicale rămâne cu mult sub media Uniunii. O nouă lege adoptată în martie 2020 contribuie la atenuarea consecințelor economice ale pandemiei de COVID-19 în principal pentru spitale și medicii care își desfășoară activitatea în cabinete private. Cu toate acestea, pentru a menține îngrijirea medicală în toate domeniile, va trebui să fie asigurată finanțarea pe termen lung a instituțiilor medicale, întrucât amânarea intervențiilor chirurgicale și a tratamentelor care nu erau indispensabile a afectat veniturile financiare ale instituțiilor din sectorul sănătății, iar resursele disponibile sunt utilizate pentru a achiziționa teste și echipamente prioritare. Germania, care dispune de o bază de cercetare solidă, are capacitatea de a întreprinde măsuri specifice de cercetare și inovare pentru a face față crizei provocate de pandemia de COVID-19, inclusiv dezvoltarea de vaccinuri și terapii și crearea unei rețele de cercetare pentru a regrupa și a consolida activitățile de cercetare ale medicinei universitare germane și pentru a oferi sprijin Coaliției pentru inovare în domeniul pregătirii în eventualitatea apariției unei epidemii.

| (20) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private. Investițiile publice și private au continuat să crească în mod viguros în 2019, dar nu au permis acoperirea tuturor nevoilor de investiții. Investițiile publice se situează sub rata de înlocuire la nivel municipal, unde investițiile restante s-au mai diminuat ca număr, dar rămân la un nivel ridicat, de 4,0 % din PIB, și sunt încă frânate de constrângerile în materie de capacitate și planificare. Investițiile în tehnologiile ecologice și în energia verde care au fost deja planificate, de exemplu proiectele pentru renovarea clădirilor și sursele regenerabile de energie, pot fi concentrate la începutul perioadei. În pofida inițiativelor recente, atingerea obiectivelor de decarbonizare pe termen scurt și mediu și a obiectivelor privind neutralitatea climatică pentru 2050 rămâne o provocare. Acest lucru este valabil și pentru obiectivele în materie de mediu și de eficiență energetică, deoarece stimulentele în materie de prețuri, în special în condițiile scăderii prețurilor petrolului ca urmare a actualei crize provocate de pandemia de COVID-19, descurajează comportamentele care respectă clima și mediul. Transformarea Germaniei într-o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei va necesita investiții publice și private considerabile, pe o perioadă îndelungată, în domeniul energiei din surse regenerabile, al infrastructurii electrice, al eficienței energetice, al economiei circulare și al transportului durabil, printre altele. În plus, Biroul Federal de Audit din Germania a criticat raportul cost-eficacitate al măsurilor legate de tranziția către energia verde. Sunt necesare mai multe eforturi și investiții susținute în rețelele energetice pentru a profita de beneficiile unui sistem energetic durabil pe deplin integrat, cu semnale de preț coerente. Mobilitatea curată poate fi promovată prin intermediul unor măsuri de reglementare adecvate și prin investiții mai ample și mai rapide în infrastructuri de transport durabil și în soluții de mobilitate curată. Investițiile suplimentare în cercetare și dezvoltare (C&D) sunt esențiale pentru a favoriza o redresare către o economie mai durabilă și mai competitivă. Cheltuielile cu educația și cercetarea au crescut ușor de la 9,2 % din PIB în 2017 la 9,31 % din PIB în 2018, situându-se astfel sub obiectivul național anterior de 10 %. Investițiile private în C&D sunt din ce în ce mai concentrate în cadrul marilor întreprinderi. În ciuda măsurilor de politică, oferta de locuințe a rămas mult sub obiectivul anual care constă în construcția a 375 000 de noi apartamente între 2017 și 2021. Politicile de încurajare a investițiilor în locuințe noi ar aborda acest dezechilibru și ar îmbunătăți accesibilitatea locuințelor. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Germania să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite Germaniei să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private. Investițiile publice și private au continuat să crească în mod viguros în 2019, dar nu au permis acoperirea tuturor nevoilor de investiții. Investițiile publice se situează sub rata de înlocuire la nivel municipal, unde investițiile restante s-au mai diminuat ca număr, dar rămân la un nivel ridicat, de 4,0 % din PIB, și sunt încă frânate de constrângerile în materie de capacitate și planificare. Investițiile în tehnologiile ecologice și în energia verde care au fost deja planificate, de exemplu proiectele pentru renovarea clădirilor și sursele regenerabile de energie, pot fi concentrate la începutul perioadei. În pofida inițiativelor recente, atingerea obiectivelor de decarbonizare pe termen scurt și mediu și a obiectivelor privind neutralitatea climatică pentru 2050 rămâne o provocare. Acest lucru este valabil și pentru obiectivele în materie de mediu și de eficiență energetică, deoarece stimulentele în materie de prețuri, în special în condițiile scăderii prețurilor petrolului ca urmare a actualei crize provocate de pandemia de COVID-19, descurajează comportamentele care respectă clima și mediul. Transformarea Germaniei într-o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei va necesita investiții publice și private considerabile, pe o perioadă îndelungată, în domeniul energiei din surse regenerabile, al infrastructurii electrice, al eficienței energetice, al economiei circulare și al transportului durabil, printre altele. În plus, Biroul Federal de Audit din Germania a criticat raportul cost-eficacitate al măsurilor legate de tranziția către energia verde. Sunt necesare mai multe eforturi și investiții susținute în rețelele energetice pentru a profita de beneficiile unui sistem energetic durabil pe deplin integrat, cu semnale de preț coerente. Mobilitatea curată poate fi promovată prin intermediul unor măsuri de reglementare adecvate și prin investiții mai ample și mai rapide în infrastructuri de transport durabil și în soluții de mobilitate curată. Investițiile suplimentare în cercetare și dezvoltare (C&D) sunt esențiale pentru a favoriza o redresare către o economie mai durabilă și mai competitivă. Cheltuielile cu educația și cercetarea au crescut ușor de la 9,2 % din PIB în 2017 la 9,31 % din PIB în 2018, situându-se astfel sub obiectivul național anterior de 10 %. Investițiile private în C&D sunt din ce în ce mai concentrate în cadrul marilor întreprinderi. În ciuda măsurilor de politică, oferta de locuințe a rămas mult sub obiectivul anual care constă în construcția a 375 000 de noi apartamente între 2017 și 2021. Politicile de încurajare a investițiilor în locuințe noi ar aborda acest dezechilibru și ar îmbunătăți accesibilitatea locuințelor. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Germania să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite Germaniei să utilizeze acest fond în mod optim.

| (21) | Infrastructurile și serviciile digitale moderne sunt esențiale atunci când mobilitatea este restricționată. Investițiile în infrastructurile și în serviciile publice digitale pot sprijini redresarea economică și pot contribui la reducerea decalajului dintre Germania și alte țări în ceea ce privește acoperirea rețelelor de capacitate foarte mare, care rămâne substanțial. În Germania, această acoperire a fost de 32,7 % în 2019, comparativ cu media Uniunii de 44 %, în timp ce acoperirea liniilor bazate pe FTTP (fibre to the premises) a fost de 10,5 %, cu mult sub media Uniunii de 33,5 %. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a subliniat importanța serviciilor digitale conectate. Lacunele în materie de conectivitate pot fi unul dintre factorii principali care împiedică investițiile în digitalizare, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), care înregistrează în continuare întârzieri în adoptarea tehnologiilor digitale. Rezultatele obținute de Germania în ceea ce privește serviciile publice digitale sunt încă insuficiente în comparație cu celelalte state membre, în pofida unei îmbunătățiri a acestor servicii pentru întreprinderi. Cu toate acestea, nivelul de interacțiune online între autoritățile publice și publicul larg este foarte scăzut. Punerea în aplicare a Legii privind accesul online se desfășoară lent, iar îndeplinirea obiectivului de digitalizare a tuturor celor 575 de servicii până la sfârșitul anului 2022 va fi o provocare. Legea respectivă ar trebui să fie pusă în aplicare de către toate organismele publice implicate – autoritățile federale, statale și locale – pentru a genera îmbunătățiri mai semnificative în administrația publică digitală. |
| --- | --- |

(21)

Infrastructurile și serviciile digitale moderne sunt esențiale atunci când mobilitatea este restricționată. Investițiile în infrastructurile și în serviciile publice digitale pot sprijini redresarea economică și pot contribui la reducerea decalajului dintre Germania și alte țări în ceea ce privește acoperirea rețelelor de capacitate foarte mare, care rămâne substanțial. În Germania, această acoperire a fost de 32,7 % în 2019, comparativ cu media Uniunii de 44 %, în timp ce acoperirea liniilor bazate pe FTTP (fibre to the premises) a fost de 10,5 %, cu mult sub media Uniunii de 33,5 %. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a subliniat importanța serviciilor digitale conectate. Lacunele în materie de conectivitate pot fi unul dintre factorii principali care împiedică investițiile în digitalizare, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), care înregistrează în continuare întârzieri în adoptarea tehnologiilor digitale. Rezultatele obținute de Germania în ceea ce privește serviciile publice digitale sunt încă insuficiente în comparație cu celelalte state membre, în pofida unei îmbunătățiri a acestor servicii pentru întreprinderi. Cu toate acestea, nivelul de interacțiune online între autoritățile publice și publicul larg este foarte scăzut. Punerea în aplicare a Legii privind accesul online se desfășoară lent, iar îndeplinirea obiectivului de digitalizare a tuturor celor 575 de servicii până la sfârșitul anului 2022 va fi o provocare. Legea respectivă ar trebui să fie pusă în aplicare de către toate organismele publice implicate – autoritățile federale, statale și locale – pentru a genera îmbunătățiri mai semnificative în administrația publică digitală.

| (22) | Este important ca sarcinile administrative și de reglementare să fie menținute la un nivel scăzut pe perioada punerii în aplicare a măsurilor de sprijin și dincolo de aceasta. Menținerea sarcinii administrative la un nivel minim pentru accesul la măsurile de sprijin ar trebui să le permită întreprinderilor mai mici să beneficieze de același sprijin din partea intermediarilor ca și întreprinderile mai mari. O reducere a altor sarcini administrative în sens mai larg, și anume, dincolo de măsurile de sprijin, de exemplu prin aplicarea flexibilității pentru procedurile birocratice neesențiale, poate oferi un sprijin suplimentar pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

(22)

Este important ca sarcinile administrative și de reglementare să fie menținute la un nivel scăzut pe perioada punerii în aplicare a măsurilor de sprijin și dincolo de aceasta. Menținerea sarcinii administrative la un nivel minim pentru accesul la măsurile de sprijin ar trebui să le permită întreprinderilor mai mici să beneficieze de același sprijin din partea intermediarilor ca și întreprinderile mai mari. O reducere a altor sarcini administrative în sens mai larg, și anume, dincolo de măsurile de sprijin, de exemplu prin aplicarea flexibilității pentru procedurile birocratice neesențiale, poate oferi un sprijin suplimentar pentru IMM-uri.

| (23) | Chiar înainte de apariția crizei provocate de pandemia de COVID-19, progresele tehnologice transformau deja piața forței de muncă, necesitând o finanțare sporită a educației și a formării, inclusiv pentru recalificare și actualizarea competențelor, precum și pentru îmbunătățirea competențelor digitale. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a făcut ca această necesitate să fie și mai urgentă, în special în cazul lucrătorilor angajați în sectoare care ar putea fi afectate de distanțarea socială pentru o perioadă mai îndelungată sau al celor expuși riscului de a deveni șomeri. Evoluția bruscă către o societate mai digitalizată și către educația la domiciliu poate reprezenta o provocare deosebită pentru elevii și studenții vulnerabili care nu au acces la soluții digitale și nu beneficiază de sprijin acasă, inclusiv pentru studenții cu handicap. Este necesar să se asigure în special faptul că toți elevii și studenții dobândesc competențele-cheie stabilite în programa de învățământ și că lunile de întrerupere din cauza pandemiei de COVID-19 nu îi vor pune într-o situație dezavantajată pentru tot restul vieții. Inegalitățile deja existente în ceea ce privește competențele de bază, legate de mediile socioeconomice și de contextul de migrație din care provin unii elevi, riscă să fie exacerbate. Criza a evidențiat importanța dezvoltării în continuare a sistemului educațional pentru a promova o redresare inteligentă și favorabilă incluziunii și pentru a rămâne pe calea cea bună către tranziția verde și digitală. |
| --- | --- |

(23)

Chiar înainte de apariția crizei provocate de pandemia de COVID-19, progresele tehnologice transformau deja piața forței de muncă, necesitând o finanțare sporită a educației și a formării, inclusiv pentru recalificare și actualizarea competențelor, precum și pentru îmbunătățirea competențelor digitale. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a făcut ca această necesitate să fie și mai urgentă, în special în cazul lucrătorilor angajați în sectoare care ar putea fi afectate de distanțarea socială pentru o perioadă mai îndelungată sau al celor expuși riscului de a deveni șomeri. Evoluția bruscă către o societate mai digitalizată și către educația la domiciliu poate reprezenta o provocare deosebită pentru elevii și studenții vulnerabili care nu au acces la soluții digitale și nu beneficiază de sprijin acasă, inclusiv pentru studenții cu handicap. Este necesar să se asigure în special faptul că toți elevii și studenții dobândesc competențele-cheie stabilite în programa de învățământ și că lunile de întrerupere din cauza pandemiei de COVID-19 nu îi vor pune într-o situație dezavantajată pentru tot restul vieții. Inegalitățile deja existente în ceea ce privește competențele de bază, legate de mediile socioeconomice și de contextul de migrație din care provin unii elevi, riscă să fie exacerbate. Criza a evidențiat importanța dezvoltării în continuare a sistemului educațional pentru a promova o redresare inteligentă și favorabilă incluziunii și pentru a rămâne pe calea cea bună către tranziția verde și digitală.

| (24) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(24)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (25) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Germania va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(25)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Germania va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (26) | Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Germania ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului. |
| --- | --- |

(26)

Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Germania ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

| (27) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Germaniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Germaniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Germania, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(27)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Germaniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Germaniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Germania, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (28) | Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(28)

Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

| (29) | În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandarea 2 de mai jos, |
| --- | --- |

(29)

În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandarea 2 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2020-2021, Germania să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să mobilizeze resurse adecvate și să consolideze reziliența sistemului de sănătate, inclusiv prin implementarea serviciilor de e-sănătate. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către transportul durabil, sistemele energetice curate, eficiente și integrate, infrastructurile și competențele digitale, precum și către locuințe, educație, cercetare și inovare. Să îmbunătățească serviciile publice digitale la toate nivelurile și să încurajeze digitalizarea în IMM-uri. Să reducă sarcina administrativă și de reglementare care le revine întreprinderilor. |
| --- | --- |

2.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 24.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/33

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Estoniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Estoniei pentru 2020

(2020/C 282/06)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Estonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Estonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

| (2) | Raportul de țară pentru Estonia din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Estonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Estonia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Estonia din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Estonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Estonia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Estonia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Estonia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele sectoare și regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite. Acest lucru implică un risc de adâncire a disparităților în Estonia. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele sectoare și regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite. Acest lucru implică un risc de adâncire a disparităților în Estonia. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | Estonia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 30 aprilie 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020 la 28 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

Estonia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 30 aprilie 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020 la 28 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, Estonia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere. Printre recomandările specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 13 iulie 2018 (7), acesta a recomandat Estoniei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (8) nu depășește 4,1 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală a Comisiei confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2019. Cu toate acestea, având în vedere activarea clauzei derogatorii generale, nu se justifică alte măsuri în cadrul procedurii aplicabile abaterilor semnificative. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Estonia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere. Printre recomandările specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 13 iulie 2018 (7), acesta a recomandat Estoniei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (8) nu depășește 4,1 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală a Comisiei confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2019. Cu toate acestea, având în vedere activarea clauzei derogatorii generale, nu se justifică alte măsuri în cadrul procedurii aplicabile abaterilor semnificative.

| (12) | În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un deficit de 0,3 % din PIB în 2019 la un deficit de 10,1 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 3,8 % din PIB în 2021. După o scădere la 8,4 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 21,9 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un deficit de 0,3 % din PIB în 2019 la un deficit de 10,1 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 3,8 % din PIB în 2021. După o scădere la 8,4 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 21,9 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Estonia a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 4,3 % din PIB. Măsurile includ consolidarea serviciilor de sănătate, ajutoare de urgență pentru întreprinderile aflate în dificultate, subvenții salariale temporare și investiții publice mai mari. În plus, Estonia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Aceste măsuri includ garanții pentru împrumuturi și împrumuturi acordate întreprinderilor, care se ridică la 8,7 % din PIB. În general, măsurile adoptate de Estonia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Estonia a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 4,3 % din PIB. Măsurile includ consolidarea serviciilor de sănătate, ajutoare de urgență pentru întreprinderile aflate în dificultate, subvenții salariale temporare și investiții publice mai mari. În plus, Estonia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Aceste măsuri includ garanții pentru împrumuturi și împrumuturi acordate întreprinderilor, care se ridică la 8,7 % din PIB. În general, măsurile adoptate de Estonia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (14) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Estoniei va fi de -8,3 % din PIB în 2020 și de -3,4 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021, ajungând la 22,6 % din PIB în 2021. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 preconizează un deficit public pentru 2020 inferior față de cel prevăzut în Programul de stabilitate pentru 2020, reflectând diferențele din previziunile macroeconomice. |
| --- | --- |

(14)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Estoniei va fi de -8,3 % din PIB în 2020 și de -3,4 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021, ajungând la 22,6 % din PIB în 2021. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 preconizează un deficit public pentru 2020 inferior față de cel prevăzut în Programul de stabilitate pentru 2020, reflectând diferențele din previziunile macroeconomice.

| (15) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Estonia. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(15)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Estonia. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (16) | Între 12 martie 2020 și 17 mai 2020, guvernul estonian a declarat situație de urgență din cauza pandemiei de COVID-19. Reacția imediată a guvernului a avut drept scop să prevină răspândirea în continuare a virusului și să se asigure că economia Estoniei poate funcționa cât mai normal posibil. Restricțiile în vederea stopării răspândirii pandemiei au avut un impact grav asupra economiei. De la declararea situației de urgență, numărul șomerilor înregistrați a crescut cu 35 %. Cel mai mare număr de noi șomeri s-a înregistrat în sectorul comerțului cu amănuntul și al serviciilor pentru clienți, al construcțiilor, al serviciilor de alimentație publică, al serviciilor de cazare și de organizare de evenimente. Se preconizează că rata șomajului va crește la 9,2 % în 2020 și va coborî apoi la 6,5 % în 2021. La 15 aprilie 2020, Parlamentul Estoniei a aprobat bugetul suplimentar pe 2020. Au fost introduse măsuri noi pentru menținerea locurilor de muncă, pentru evitarea disponibilizărilor masive și pentru asigurarea de lichidități pentru întreprinderi. Bugetul conține o gamă largă de măsuri, inclusiv sprijin pentru sectorul asistenței medicale, pentru municipalități, pentru unele programe de investiții și sprijin nespecific sub formă de lichidități pentru întreprinderi (cum ar fi schemele de garantare și amânările de impozite). Unele măsuri specifice sunt concepute pentru microîntreprinderi și sectorul turismului și includ unele măsuri destinate regiunilor celor mai grav afectate. Au fost introduse măsuri fiscale suplimentare, cum ar fi reducerea temporară a accizelor la motorină, la gaze naturale și la energie electrică. Pachetul de măsuri prevede o suspendare temporară a contribuțiilor statului la sistemul de pensii din al doilea pilon. |
| --- | --- |

(16)

Între 12 martie 2020 și 17 mai 2020, guvernul estonian a declarat situație de urgență din cauza pandemiei de COVID-19. Reacția imediată a guvernului a avut drept scop să prevină răspândirea în continuare a virusului și să se asigure că economia Estoniei poate funcționa cât mai normal posibil. Restricțiile în vederea stopării răspândirii pandemiei au avut un impact grav asupra economiei. De la declararea situației de urgență, numărul șomerilor înregistrați a crescut cu 35 %. Cel mai mare număr de noi șomeri s-a înregistrat în sectorul comerțului cu amănuntul și al serviciilor pentru clienți, al construcțiilor, al serviciilor de alimentație publică, al serviciilor de cazare și de organizare de evenimente. Se preconizează că rata șomajului va crește la 9,2 % în 2020 și va coborî apoi la 6,5 % în 2021. La 15 aprilie 2020, Parlamentul Estoniei a aprobat bugetul suplimentar pe 2020. Au fost introduse măsuri noi pentru menținerea locurilor de muncă, pentru evitarea disponibilizărilor masive și pentru asigurarea de lichidități pentru întreprinderi. Bugetul conține o gamă largă de măsuri, inclusiv sprijin pentru sectorul asistenței medicale, pentru municipalități, pentru unele programe de investiții și sprijin nespecific sub formă de lichidități pentru întreprinderi (cum ar fi schemele de garantare și amânările de impozite). Unele măsuri specifice sunt concepute pentru microîntreprinderi și sectorul turismului și includ unele măsuri destinate regiunilor celor mai grav afectate. Au fost introduse măsuri fiscale suplimentare, cum ar fi reducerea temporară a accizelor la motorină, la gaze naturale și la energie electrică. Pachetul de măsuri prevede o suspendare temporară a contribuțiilor statului la sistemul de pensii din al doilea pilon.

| (17) | Estonia a luat măsuri semnificative pentru a limita răspândirea și impactul pandemiei de COVID-19 asupra sănătății. Cu toate acestea, pandemia de COVID-19 a evidențiat unele deficiențe structurale ale sistemului de sănătate legate de resursele limitate financiare și umane disponibile. Reziliența sistemului a fost subminată de penuria de lucrători din domeniul sănătății și de accesul inegal la asistența medicală primară, precum și de disponibilitatea produselor medicale esențiale. Estonia se confruntă, de asemenea, cu o provocare datorată numărului mare de cazuri de tratamente amânate și inaccesibile din cauza situației de urgență. În plus, chiar înainte de izbucnirea pandemiei de COVID-19, nevoile nesatisfăcute autoraportate în materie de asistență medicală în Estonia au fost printre cele mai ridicate din Uniune din cauza timpului lung de așteptare atât pentru asistența medicală primară, cât și pentru asistența medicală de specialitate. Acești factori, precum și riscurile legate de stilul de viață constituie una din explicațiile pentru starea precară de sănătate a populației. Îmbunătățirea accesibilității și a rezilienței sistemului de sănătate reprezintă condiții prealabile pentru asigurarea unui răspuns eficient la răspândirea pandemiei și pentru abordarea provocărilor în ceea ce privește starea de sănătate a populației. |
| --- | --- |

(17)

Estonia a luat măsuri semnificative pentru a limita răspândirea și impactul pandemiei de COVID-19 asupra sănătății. Cu toate acestea, pandemia de COVID-19 a evidențiat unele deficiențe structurale ale sistemului de sănătate legate de resursele limitate financiare și umane disponibile. Reziliența sistemului a fost subminată de penuria de lucrători din domeniul sănătății și de accesul inegal la asistența medicală primară, precum și de disponibilitatea produselor medicale esențiale. Estonia se confruntă, de asemenea, cu o provocare datorată numărului mare de cazuri de tratamente amânate și inaccesibile din cauza situației de urgență. În plus, chiar înainte de izbucnirea pandemiei de COVID-19, nevoile nesatisfăcute autoraportate în materie de asistență medicală în Estonia au fost printre cele mai ridicate din Uniune din cauza timpului lung de așteptare atât pentru asistența medicală primară, cât și pentru asistența medicală de specialitate. Acești factori, precum și riscurile legate de stilul de viață constituie una din explicațiile pentru starea precară de sănătate a populației. Îmbunătățirea accesibilității și a rezilienței sistemului de sănătate reprezintă condiții prealabile pentru asigurarea unui răspuns eficient la răspândirea pandemiei și pentru abordarea provocărilor în ceea ce privește starea de sănătate a populației.

| (18) | Îmbunătățirea caracterului adecvat al plasei de siguranță socială a constituit o provocare de lungă durată în Estonia. Chiar și înainte de cea mai recentă criză, prestațiile sociale din Estonia au fost evaluate ca fiind mai puțin eficace decât media UE în ceea ce privește reducerea incidenței sărăciei. În plus, există lacune privind acoperirea sistemului de indemnizații de șomaj pentru cei aflați în forme atipice de muncă și pentru cei cu perioade scurte de lucru. Efectul negativ al pandemiei de COVID-19 asupra ocupării forței de muncă și asupra veniturilor, combinat cu lipsa unei acoperiri adecvate, ar putea spori sărăcia, în special în cazul gospodăriilor în care niciunul din membri nu are loc de muncă. Estonia a introdus un sistem temporar de șomaj tehnic sub forma unei subvenții speciale pentru întreprinderile afectate, în vederea menținerii ocupării forței de muncă. Această măsură este limitată la o perioadă de două luni, care ar putea să nu fie suficientă pentru a atenua impactul crizei, deoarece dificultățile ar putea să dureze mai mult timp și să se manifeste în anumite sectoare economice cu întârziere. Pandemia de COVID-19 a agravat dificultățile în ceea ce privește furnizarea unor servicii sociale accesibile și disponibile, inclusiv a serviciilor de îngrijire pe termen lung, în special pentru persoanele în vârstă, pentru persoanele cu handicap și pentru persoanele cu venituri mici. Menținerea planului de dezvoltare a unei oferte integrate de servicii sociale și de sănătate ar contribui la soluționarea acestor dificultăți. Este important să se asigure o implicare semnificativă și în timp util a partenerilor sociali în conceperea procesului de ieșire și de redresare, consolidându-se în același timp capacitatea lor de a face acest lucru. |
| --- | --- |

(18)

Îmbunătățirea caracterului adecvat al plasei de siguranță socială a constituit o provocare de lungă durată în Estonia. Chiar și înainte de cea mai recentă criză, prestațiile sociale din Estonia au fost evaluate ca fiind mai puțin eficace decât media UE în ceea ce privește reducerea incidenței sărăciei. În plus, există lacune privind acoperirea sistemului de indemnizații de șomaj pentru cei aflați în forme atipice de muncă și pentru cei cu perioade scurte de lucru. Efectul negativ al pandemiei de COVID-19 asupra ocupării forței de muncă și asupra veniturilor, combinat cu lipsa unei acoperiri adecvate, ar putea spori sărăcia, în special în cazul gospodăriilor în care niciunul din membri nu are loc de muncă. Estonia a introdus un sistem temporar de șomaj tehnic sub forma unei subvenții speciale pentru întreprinderile afectate, în vederea menținerii ocupării forței de muncă. Această măsură este limitată la o perioadă de două luni, care ar putea să nu fie suficientă pentru a atenua impactul crizei, deoarece dificultățile ar putea să dureze mai mult timp și să se manifeste în anumite sectoare economice cu întârziere. Pandemia de COVID-19 a agravat dificultățile în ceea ce privește furnizarea unor servicii sociale accesibile și disponibile, inclusiv a serviciilor de îngrijire pe termen lung, în special pentru persoanele în vârstă, pentru persoanele cu handicap și pentru persoanele cu venituri mici. Menținerea planului de dezvoltare a unei oferte integrate de servicii sociale și de sănătate ar contribui la soluționarea acestor dificultăți. Este important să se asigure o implicare semnificativă și în timp util a partenerilor sociali în conceperea procesului de ieșire și de redresare, consolidându-se în același timp capacitatea lor de a face acest lucru.

| (19) | Criza provocată de pandemia de COVID-19 a afectat întreprinderi estoniene din numeroase sectoare, dar întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) au avut cel mai mult de suferit. Impactul negativ asupra activităților economice a fost determinat nu numai de restricții, ci și de scăderea cererii pe piețele de export și de perturbarea lanțurilor valorice globale. Măsurile de sprijin sub formă de lichidități luate de guvern sunt menite să contribuie la atenuarea impactului, însă punerea în aplicare rapidă și cu eficacitate a acestora va fi esențială pentru sprijinirea întreprinderilor viabile din toate sectoarele afectate, susținând totodată reziliența sectorului bancar. Amânările de impozite și amânarea la plată a creditelor pot contribui, de asemenea, la îmbunătățirea fluxului de numerar al IMM-urilor. De asemenea, procesul de redresare va depinde de cât de bine vor fi direcționate investițiile. Criza actuală a evidențiat importanța soluțiilor digitale și inovatoare pentru menținerea funcționării economiei. Deși e-guvernarea a funcționat bine, digitalizarea într-o și mai mare măsură a IMM-urilor ar spori reziliența acestora și ar contribui la accelerarea redresării, sporind productivitatea pe termen mediu. În ultimii ani, economia în ansamblu a fost din ce în ce mai mult digitalizată. Cu toate acestea, adoptarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în procesul de fabricație a fost lentă până în prezent. Dacă performanța la nivel general în materie de inovare a Estoniei s-a îmbunătățit în 2019, capacitatea și activitatea de inovare bazată pe cercetare în sectorul întreprinderilor rămân la niveluri scăzute. Inovarea bazată pe cercetare și introducerea de soluții inovatoare în întreprinderi ar putea îmbunătăți poziția țării în ceea ce privește competitivitatea și ar putea stimula creșterea economică. Pentru a ajuta întreprinderile să își revină în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19, va fi important să se asigure un acces bun la finanțare, inclusiv la finanțarea prin capitaluri proprii pentru întreprinderile nou-înființate. |
| --- | --- |

(19)

Criza provocată de pandemia de COVID-19 a afectat întreprinderi estoniene din numeroase sectoare, dar întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) au avut cel mai mult de suferit. Impactul negativ asupra activităților economice a fost determinat nu numai de restricții, ci și de scăderea cererii pe piețele de export și de perturbarea lanțurilor valorice globale. Măsurile de sprijin sub formă de lichidități luate de guvern sunt menite să contribuie la atenuarea impactului, însă punerea în aplicare rapidă și cu eficacitate a acestora va fi esențială pentru sprijinirea întreprinderilor viabile din toate sectoarele afectate, susținând totodată reziliența sectorului bancar. Amânările de impozite și amânarea la plată a creditelor pot contribui, de asemenea, la îmbunătățirea fluxului de numerar al IMM-urilor. De asemenea, procesul de redresare va depinde de cât de bine vor fi direcționate investițiile. Criza actuală a evidențiat importanța soluțiilor digitale și inovatoare pentru menținerea funcționării economiei. Deși e-guvernarea a funcționat bine, digitalizarea într-o și mai mare măsură a IMM-urilor ar spori reziliența acestora și ar contribui la accelerarea redresării, sporind productivitatea pe termen mediu. În ultimii ani, economia în ansamblu a fost din ce în ce mai mult digitalizată. Cu toate acestea, adoptarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în procesul de fabricație a fost lentă până în prezent. Dacă performanța la nivel general în materie de inovare a Estoniei s-a îmbunătățit în 2019, capacitatea și activitatea de inovare bazată pe cercetare în sectorul întreprinderilor rămân la niveluri scăzute. Inovarea bazată pe cercetare și introducerea de soluții inovatoare în întreprinderi ar putea îmbunătăți poziția țării în ceea ce privește competitivitatea și ar putea stimula creșterea economică. Pentru a ajuta întreprinderile să își revină în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19, va fi important să se asigure un acces bun la finanțare, inclusiv la finanțarea prin capitaluri proprii pentru întreprinderile nou-înființate.

| (20) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Astfel cum se reflectă în special în planul său național privind clima și energia, creșterea durabilă a Estoniei se bazează pe progresele înregistrate în ceea ce privește decarbonizarea, prin reducerea intensității emisiilor de dioxid de carbon în sectoarele energiei, transporturilor și construcțiilor, prin restructurarea industriei extractive a șisturilor bituminoase și prin îmbunătățirea productivității resurselor, inclusiv prin punerea în aplicare a modelelor de afaceri ale economiei circulare. Productivitatea resurselor în Estonia este una dintre cele mai scăzute din Uniune, în timp ce nivelurile consumului de energie sunt peste media UE. O strategie generală privind economia circulară, care să completeze planul național privind energia și clima, ar putea contribui la tranziția către decarbonizare, la reducerea impactului negativ asupra mediului al industriei extractive a șisturilor bituminoase și la stimularea economiei. Întrucât Estonia este o țară periferică cu o densitate scăzută a populației, un sistem de transport performant și interconectat este esențial pentru activitățile economice și exporturile acestei țări. Infrastructura de transport din Estonia se confruntă cu unele deficiențe în ceea ce privește conectivitatea și durabilitatea. Transportul feroviar și cel intermodal sunt în continuare insuficient dezvoltate. Emisiile de gaze cu efect de seră generate de transportul rutier au crescut în ultimii ani, iar utilizarea energiei din surse regenerabile în sectorul transporturilor este în continuare sub nivelul prevăzut de obiectivele naționale. Proiectul Rail Baltica și proiectele de interconectare energetică se numără printre principalele priorități de investiții ale Estoniei, acestea fiind menite să îi îmbunătățească siguranța și integrarea pe piața internă. Promovarea proiectelor de investiții care țin seama de considerentele de mediu și climatice este esențială pentru o redresare economică durabilă și pentru reducerea disparităților regionale. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Estonia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriul menționat în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Estoniei să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Astfel cum se reflectă în special în planul său național privind clima și energia, creșterea durabilă a Estoniei se bazează pe progresele înregistrate în ceea ce privește decarbonizarea, prin reducerea intensității emisiilor de dioxid de carbon în sectoarele energiei, transporturilor și construcțiilor, prin restructurarea industriei extractive a șisturilor bituminoase și prin îmbunătățirea productivității resurselor, inclusiv prin punerea în aplicare a modelelor de afaceri ale economiei circulare. Productivitatea resurselor în Estonia este una dintre cele mai scăzute din Uniune, în timp ce nivelurile consumului de energie sunt peste media UE. O strategie generală privind economia circulară, care să completeze planul național privind energia și clima, ar putea contribui la tranziția către decarbonizare, la reducerea impactului negativ asupra mediului al industriei extractive a șisturilor bituminoase și la stimularea economiei. Întrucât Estonia este o țară periferică cu o densitate scăzută a populației, un sistem de transport performant și interconectat este esențial pentru activitățile economice și exporturile acestei țări. Infrastructura de transport din Estonia se confruntă cu unele deficiențe în ceea ce privește conectivitatea și durabilitatea. Transportul feroviar și cel intermodal sunt în continuare insuficient dezvoltate. Emisiile de gaze cu efect de seră generate de transportul rutier au crescut în ultimii ani, iar utilizarea energiei din surse regenerabile în sectorul transporturilor este în continuare sub nivelul prevăzut de obiectivele naționale. Proiectul Rail Baltica și proiectele de interconectare energetică se numără printre principalele priorități de investiții ale Estoniei, acestea fiind menite să îi îmbunătățească siguranța și integrarea pe piața internă. Promovarea proiectelor de investiții care țin seama de considerentele de mediu și climatice este esențială pentru o redresare economică durabilă și pentru reducerea disparităților regionale. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Estonia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriul menționat în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Estoniei să utilizeze acest fond în mod optim.

| (21) | Sectorul bancar din Estonia este, în general, solid, însă riscurile de spălare a banilor persistă. Deși au fost luate măsuri pentru a limita expunerea la riscuri prin reducerea depozitelor nerezidenților, evaluarea riscurilor la nivel național nu acoperă alte produse care ar putea prezenta riscuri, cum ar fi serviciile de custodie pentru clienții nerezidenți. O actualizare a evaluării naționale a riscurilor ar asigura identificarea adecvată a riscurilor și ar permite punerea în aplicare a măsurilor de atenuare necesare. Cu toate că au fost întreprinse acțiuni de supraveghere pentru băncile și instituțiile de plată neconforme, există posibilitatea de a spori în continuare eficacitatea supravegherii și a asigurării respectării conformității. În special, nu a fost încă adoptat un set de acte legislative pentru consolidarea cadrului preventiv și a confiscării și pentru mărirea sancțiunilor administrative. Investigațiile privind cazurile de spălare de bani progresează lent. Capacitatea Autorității de Supraveghere Financiară din Estonia nu a fost încă consolidată suficient, iar abordarea bazată pe riscuri a supravegherii nu este încă pusă în aplicare pe deplin, în special în ceea ce privește inspecțiile tematice la fața locului. Schimbul de informații dintre unitatea de informații financiare și autoritățile de aplicare a legii nu este suficient de proactiv. |
| --- | --- |

(21)

Sectorul bancar din Estonia este, în general, solid, însă riscurile de spălare a banilor persistă. Deși au fost luate măsuri pentru a limita expunerea la riscuri prin reducerea depozitelor nerezidenților, evaluarea riscurilor la nivel național nu acoperă alte produse care ar putea prezenta riscuri, cum ar fi serviciile de custodie pentru clienții nerezidenți. O actualizare a evaluării naționale a riscurilor ar asigura identificarea adecvată a riscurilor și ar permite punerea în aplicare a măsurilor de atenuare necesare. Cu toate că au fost întreprinse acțiuni de supraveghere pentru băncile și instituțiile de plată neconforme, există posibilitatea de a spori în continuare eficacitatea supravegherii și a asigurării respectării conformității. În special, nu a fost încă adoptat un set de acte legislative pentru consolidarea cadrului preventiv și a confiscării și pentru mărirea sancțiunilor administrative. Investigațiile privind cazurile de spălare de bani progresează lent. Capacitatea Autorității de Supraveghere Financiară din Estonia nu a fost încă consolidată suficient, iar abordarea bazată pe riscuri a supravegherii nu este încă pusă în aplicare pe deplin, în special în ceea ce privește inspecțiile tematice la fața locului. Schimbul de informații dintre unitatea de informații financiare și autoritățile de aplicare a legii nu este suficient de proactiv.

| (22) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(22)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (23) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Estonia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(23)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Estonia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (24) | Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Estonia ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului. |
| --- | --- |

(24)

Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Estonia ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

| (25) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Estoniei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Estoniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Estonia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(25)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Estoniei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Estoniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Estonia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (26) | Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (9) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(26)

Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (9) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și 2021, Estonia să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să îmbunătățească accesibilitatea și reziliența sistemului de sănătate, inclusiv prin abordarea deficitului de lucrători în domeniul sănătății, prin consolidarea asistenței medicale primare și prin asigurarea aprovizionării cu produse medicale esențiale. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să consolideze caracterul adecvat al plasei de siguranță socială, inclusiv prin extinderea acoperirii prestațiilor de șomaj. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către digitalizarea întreprinderilor, cercetare și inovare, producerea și utilizarea energiei în mod curat și eficient, utilizarea eficientă a resurselor și transportul durabil, contribuind la decarbonizarea treptată a economiei. Să sprijine capacitatea de inovare a întreprinderilor mici și mijlocii și să asigure un acces suficient la finanțare. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să intensifice eforturile în vederea asigurării unei supravegheri eficace și a respectării cadrului de combatere a spălării banilor. |
| --- | --- |

4.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 30.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  JO C 320, 10.9.2018, p. 24.

7

(8)  Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu prestațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

8

(9)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/39

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Irlandei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Irlandei pentru 2020

(2020/C 282/07)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Irlanda ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de Recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Irlanda ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de Recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

| (2) | Raportul de țară pentru Irlanda din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Irlanda în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Irlanda în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Irlanda se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Aceste dezechilibre se referă, în special, la stocuri semnificative de datorii publice și private și de datorii externe nete. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Irlanda din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Irlanda în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Irlanda în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Irlanda se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Aceste dezechilibre se referă, în special, la stocuri semnificative de datorii publice și private și de datorii externe nete.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Irlanda este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Irlanda este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale în Irlanda. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale în Irlanda. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | Irlanda și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 21 aprilie 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020 la 30 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

Irlanda și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 21 aprilie 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020 la 30 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, Irlanda face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și al regulii privind datoria. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Irlanda face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și al regulii privind datoria.

| (12) | În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 0,4 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 7,4 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 4,1 % din PIB în 2021. După ce a scăzut la 58,8 % din PIB în 2019, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 69,1 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 0,4 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 7,4 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 4,1 % din PIB în 2021. După ce a scăzut la 58,8 % din PIB în 2019, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 69,1 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Irlanda a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat aproximativ 2,0 % din PIB. Printre aceste măsuri se numără sprijinul pentru ocuparea forței de muncă și ajutorul de șomaj pentru o perioadă de douăsprezece săptămâni (aproximativ 1,4 % din PIB) și cheltuielile suplimentare pentru a spori capacitatea și accesibilitatea sistemului de sănătate (aproximativ 0,6 % din PIB). În plus, Irlanda a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă aproximativ 0,3 % din PIB. Printre aceste măsuri se numără garanțiile de credit și diverse scheme de împrumuturi, suspendarea dobânzii și a penalităților pentru anumite întârzieri la plată ale angajatorilor, suspendarea activității de executare silită și suspendări ale plăților de până la trei luni pentru împrumuturile acordate întreprinderilor. La 2 mai 2020, guvernul a anunțat un nou pachet de măsuri de sprijin pentru întreprinderi sub formă de împrumuturi și de aport de capital, în valoare de aproximativ 2 % din PIB, aceste măsuri nefiind incluse nici în Programul de stabilitate pentru 2020, nici în previziunile Comisiei. În general, măsurile adoptate de Irlanda sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, vor contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Irlanda a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat aproximativ 2,0 % din PIB. Printre aceste măsuri se numără sprijinul pentru ocuparea forței de muncă și ajutorul de șomaj pentru o perioadă de douăsprezece săptămâni (aproximativ 1,4 % din PIB) și cheltuielile suplimentare pentru a spori capacitatea și accesibilitatea sistemului de sănătate (aproximativ 0,6 % din PIB). În plus, Irlanda a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă aproximativ 0,3 % din PIB. Printre aceste măsuri se numără garanțiile de credit și diverse scheme de împrumuturi, suspendarea dobânzii și a penalităților pentru anumite întârzieri la plată ale angajatorilor, suspendarea activității de executare silită și suspendări ale plăților de până la trei luni pentru împrumuturile acordate întreprinderilor. La 2 mai 2020, guvernul a anunțat un nou pachet de măsuri de sprijin pentru întreprinderi sub formă de împrumuturi și de aport de capital, în valoare de aproximativ 2 % din PIB, aceste măsuri nefiind incluse nici în Programul de stabilitate pentru 2020, nici în previziunile Comisiei. În general, măsurile adoptate de Irlanda sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, vor contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (14) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Irlandei va fi de -5,6 % din PIB în 2020 și de -2,9 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va ajunge la 66,4 % din PIB în 2020 și la 66,7 % din PIB în 2021. |
| --- | --- |

(14)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Irlandei va fi de -5,6 % din PIB în 2020 și de -2,9 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va ajunge la 66,4 % din PIB în 2020 și la 66,7 % din PIB în 2021.

| (15) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Irlanda. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(15)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Irlanda. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (16) | Pandemia de COVID-19 a afectat puternic Irlanda în prima jumătate a anului 2020, exercitând o presiune extremă asupra sistemului de sănătate. Pentru a combate pandemia, Irlanda a introdus măsuri urgente de consolidare a sistemului de sănătate, precum și măsuri de limitare a răspândirii COVID-19, care au redus puternic activitatea economică în anumite sectoare. În plus, guvernul a introdus o gamă largă de măsuri economice pentru a atenua, în măsura posibilului, consecințele crizei provocate de pandemia de COVID-19. Printre acestea s-au numărat schemele de subvenții menite să protejeze locurile de muncă, prestațiile sociale, interdicțiile temporare de majorare a chiriilor și de evacuare, precum și măsurile de sprijin sub formă de lichidități și de credite pentru întreprinderi. Cu toate că aceste măsuri vizează reducerea șocului economic provocat de pandemie, rămân ridicate riscurile de pierdere semnificativă a producției, de faliment și insolvență, precum și de creștere a șomajului și a numărului de persoane amenințate de sărăcie. |
| --- | --- |

(16)

Pandemia de COVID-19 a afectat puternic Irlanda în prima jumătate a anului 2020, exercitând o presiune extremă asupra sistemului de sănătate. Pentru a combate pandemia, Irlanda a introdus măsuri urgente de consolidare a sistemului de sănătate, precum și măsuri de limitare a răspândirii COVID-19, care au redus puternic activitatea economică în anumite sectoare. În plus, guvernul a introdus o gamă largă de măsuri economice pentru a atenua, în măsura posibilului, consecințele crizei provocate de pandemia de COVID-19. Printre acestea s-au numărat schemele de subvenții menite să protejeze locurile de muncă, prestațiile sociale, interdicțiile temporare de majorare a chiriilor și de evacuare, precum și măsurile de sprijin sub formă de lichidități și de credite pentru întreprinderi. Cu toate că aceste măsuri vizează reducerea șocului economic provocat de pandemie, rămân ridicate riscurile de pierdere semnificativă a producției, de faliment și insolvență, precum și de creștere a șomajului și a numărului de persoane amenințate de sărăcie.

| (17) | Înainte de pandemia de COVID-19, spitalele funcționau deja aproape la întreaga lor capacitate, rata de ocupare a paturilor pentru terapie acută fiind printre cele mai ridicate din țările OCDE. Acest lucru se explică în principal prin lipsa accesului universal la asistență medicală primară și dependența semnificativă de serviciile medicale spitalicești. Dificultățile întâmpinate în ceea ce privește recrutarea și păstrarea asistenților medicali au avut drept consecință numărul insuficient al acestora în anumite regiuni și spitale. Serviciile de îngrijire la domiciliu pe termen lung sunt insuficiente în raport cu cererea și nu sunt reglementate în mod corespunzător, politicile încurajând utilizarea serviciilor de asistență instituțională. COVID-19 a exercitat o presiune fără precedent asupra sistemului de sănătate. S-au instituit în timp util măsuri de urgență pentru a spori capacitatea spitalelor și pentru a furniza servicii temporare de asistență medicală universale. Cu toate acestea, pe termen mediu, este în continuare necesar ca Irlanda să remedieze limitările structurale ale sistemului său de sănătate în materie de eficiență, flexibilitate, reziliență și accesibilitate. Ambițioasa reformă Sláintecare prevede instituirea unui sistem de sănătate accesibil tuturor și durabil. Cu toate acestea, planurile pentru punerea în aplicare a acesteia trebuie îmbunătățite prin stabilirea de etape care să descrie progresele care trebuie înregistrate pe parcursul perioadei de punere în aplicare în ceea ce privește accesul la asistență medicală primară publică, până la obținerea unei acoperiri universale. Definirea unor etape și termene clare și instituirea unui cadru de monitorizare solid pot contribui la punerea în aplicare în timp util a acoperirii universale. Punerea în aplicare a reformelor din domeniul îngrijirii pe termen lung, inclusiv a unor noi modalități de lucru în cadrul comunității prin sprijinirea serviciilor de îngrijire la domiciliu și reorganizarea resurselor de asistență medicală, ar putea necesita efectuarea unui bilanț al unităților existente și elaborarea unor previziuni privind creșterea viitoare a cererii, precum și efectuarea unei analize a decalajelor, urmând apoi să se elaboreze un plan de realizare a obiectivelor. |
| --- | --- |

(17)

Înainte de pandemia de COVID-19, spitalele funcționau deja aproape la întreaga lor capacitate, rata de ocupare a paturilor pentru terapie acută fiind printre cele mai ridicate din țările OCDE. Acest lucru se explică în principal prin lipsa accesului universal la asistență medicală primară și dependența semnificativă de serviciile medicale spitalicești. Dificultățile întâmpinate în ceea ce privește recrutarea și păstrarea asistenților medicali au avut drept consecință numărul insuficient al acestora în anumite regiuni și spitale. Serviciile de îngrijire la domiciliu pe termen lung sunt insuficiente în raport cu cererea și nu sunt reglementate în mod corespunzător, politicile încurajând utilizarea serviciilor de asistență instituțională. COVID-19 a exercitat o presiune fără precedent asupra sistemului de sănătate. S-au instituit în timp util măsuri de urgență pentru a spori capacitatea spitalelor și pentru a furniza servicii temporare de asistență medicală universale. Cu toate acestea, pe termen mediu, este în continuare necesar ca Irlanda să remedieze limitările structurale ale sistemului său de sănătate în materie de eficiență, flexibilitate, reziliență și accesibilitate. Ambițioasa reformă Sláintecare prevede instituirea unui sistem de sănătate accesibil tuturor și durabil. Cu toate acestea, planurile pentru punerea în aplicare a acesteia trebuie îmbunătățite prin stabilirea de etape care să descrie progresele care trebuie înregistrate pe parcursul perioadei de punere în aplicare în ceea ce privește accesul la asistență medicală primară publică, până la obținerea unei acoperiri universale. Definirea unor etape și termene clare și instituirea unui cadru de monitorizare solid pot contribui la punerea în aplicare în timp util a acoperirii universale. Punerea în aplicare a reformelor din domeniul îngrijirii pe termen lung, inclusiv a unor noi modalități de lucru în cadrul comunității prin sprijinirea serviciilor de îngrijire la domiciliu și reorganizarea resurselor de asistență medicală, ar putea necesita efectuarea unui bilanț al unităților existente și elaborarea unor previziuni privind creșterea viitoare a cererii, precum și efectuarea unei analize a decalajelor, urmând apoi să se elaboreze un plan de realizare a obiectivelor.

| (18) | Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 7,4 % în 2020 și va scădea ușor la 7 % în 2021. Guvernul a recurs frecvent la măsuri de politică de sprijinire a veniturilor și a ocupării forței de muncă pentru a răspunde pandemiei, în special la scheme de șomaj tehnic, care ar trebui să fie în continuare puse în aplicare rapid. Schemele trebuie revizuite și, dacă este necesar, ar trebui extinse pentru a ajuta populația să își păstreze locurile de muncă sau să își mențină veniturile. Numărul relativ mare de persoane care trăiesc în gospodării cu o intensitate scăzută a muncii necesită eforturi suplimentare pentru a încuraja strategiile de activare individualizate. Provocările cu care se confruntă Irlanda în ceea ce privește sărăcia, calitatea locurilor de muncă și sprijinirea ocupării forței de muncă, inclusiv în cazul persoanelor cu handicap, persistă și este probabil să fie puternic exacerbate de pandemie. În cooperare cu partenerii sociali, contextul actual impune continuarea eforturilor de actualizare a competențelor și de reconversie profesională pentru a răspunde nevoilor în schimbare ale pieței forței de muncă și pentru a pregăti forța de muncă pentru tranziția climatică, energetică și către o economie circulară. În sectorul locuințelor s-a identificat o lipsă de personal calificat, dar se preconizează că, pe măsură ce tranziția va avansa, lipsa de personal calificat va afecta și alte sectoare. În contextul pandemiei de COVID-19, este esențial să se asigure faptul că digitalizarea educației și a muncii nu adâncește inegalitățile educaționale și sociale. |
| --- | --- |

(18)

Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 7,4 % în 2020 și va scădea ușor la 7 % în 2021. Guvernul a recurs frecvent la măsuri de politică de sprijinire a veniturilor și a ocupării forței de muncă pentru a răspunde pandemiei, în special la scheme de șomaj tehnic, care ar trebui să fie în continuare puse în aplicare rapid. Schemele trebuie revizuite și, dacă este necesar, ar trebui extinse pentru a ajuta populația să își păstreze locurile de muncă sau să își mențină veniturile. Numărul relativ mare de persoane care trăiesc în gospodării cu o intensitate scăzută a muncii necesită eforturi suplimentare pentru a încuraja strategiile de activare individualizate. Provocările cu care se confruntă Irlanda în ceea ce privește sărăcia, calitatea locurilor de muncă și sprijinirea ocupării forței de muncă, inclusiv în cazul persoanelor cu handicap, persistă și este probabil să fie puternic exacerbate de pandemie. În cooperare cu partenerii sociali, contextul actual impune continuarea eforturilor de actualizare a competențelor și de reconversie profesională pentru a răspunde nevoilor în schimbare ale pieței forței de muncă și pentru a pregăti forța de muncă pentru tranziția climatică, energetică și către o economie circulară. În sectorul locuințelor s-a identificat o lipsă de personal calificat, dar se preconizează că, pe măsură ce tranziția va avansa, lipsa de personal calificat va afecta și alte sectoare. În contextul pandemiei de COVID-19, este esențial să se asigure faptul că digitalizarea educației și a muncii nu adâncește inegalitățile educaționale și sociale.

| (19) | Guvernul a pus în aplicare diverse măsuri de sprijinire a ofertei de locuințe, care au contribuit la creșterea numărului de locuințe finalizate anual cu aproape 57 % în perioada de doi ani până în septembrie 2019. Combinate cu instrumente macroprudențiale eficace, aceste măsuri par să fi contribuit la frânarea creșterii prețurilor locuințelor. Cu toate acestea, numărul locuințelor finalizate rămâne insuficient în raport cu cererea. Accesibilitatea din punct de vedere financiar a locuințelor reprezintă o problemă pentru multe gospodării, iar creșterea prețurilor în sectorul închirierilor se menține la un nivel ridicat. O infrastructură îmbunătățită, combinată cu amenajarea teritoriului, ar putea juca un rol de catalizator în îmbunătățirea ofertei de locuințe. În plus, soluționarea deficiențelor administrative în ceea ce privește taxa pe loturile neconstruite ar putea contribui, în cele din urmă, la îmbunătățirea pe termen mediu a accesibilității din punct de vedere financiar a locuințelor. Oferta limitată de locuințe sociale rămâne o problemă importantă din punctul de vedere al încurajării incluziunii, de exemplu a persoanelor celor mai vulnerabile. Măsurile de politică recente au accelerat furnizarea de locuințe sociale, dar, în iunie 2019, în Irlanda încă mai existau aproximativ 68 700 de gospodării pe listele de așteptare pentru locuințe sociale. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a acoperi nevoile gospodăriilor care încă se află pe lista de așteptare și pe cele ale eventualilor noi solicitanți. Din cele aproximativ 10 000 de persoane fără adăpost înregistrate în Irlanda, 3 500 sunt copii. Această situație generează îngrijorări cu privire la riscurile potențiale de adâncire a inegalităților, de sărăcie cronică și de excluziune socială. Părinții singuri cu copii se numără printre grupurile cele mai afectate de lipsa de adăpost. Persistă diferențe regionale și urbane substanțiale, 69 % din adulții fără adăpost fiind concentrați în zona metropolitană Dublin. |
| --- | --- |

(19)

Guvernul a pus în aplicare diverse măsuri de sprijinire a ofertei de locuințe, care au contribuit la creșterea numărului de locuințe finalizate anual cu aproape 57 % în perioada de doi ani până în septembrie 2019. Combinate cu instrumente macroprudențiale eficace, aceste măsuri par să fi contribuit la frânarea creșterii prețurilor locuințelor. Cu toate acestea, numărul locuințelor finalizate rămâne insuficient în raport cu cererea. Accesibilitatea din punct de vedere financiar a locuințelor reprezintă o problemă pentru multe gospodării, iar creșterea prețurilor în sectorul închirierilor se menține la un nivel ridicat. O infrastructură îmbunătățită, combinată cu amenajarea teritoriului, ar putea juca un rol de catalizator în îmbunătățirea ofertei de locuințe. În plus, soluționarea deficiențelor administrative în ceea ce privește taxa pe loturile neconstruite ar putea contribui, în cele din urmă, la îmbunătățirea pe termen mediu a accesibilității din punct de vedere financiar a locuințelor. Oferta limitată de locuințe sociale rămâne o problemă importantă din punctul de vedere al încurajării incluziunii, de exemplu a persoanelor celor mai vulnerabile. Măsurile de politică recente au accelerat furnizarea de locuințe sociale, dar, în iunie 2019, în Irlanda încă mai existau aproximativ 68 700 de gospodării pe listele de așteptare pentru locuințe sociale. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a acoperi nevoile gospodăriilor care încă se află pe lista de așteptare și pe cele ale eventualilor noi solicitanți. Din cele aproximativ 10 000 de persoane fără adăpost înregistrate în Irlanda, 3 500 sunt copii. Această situație generează îngrijorări cu privire la riscurile potențiale de adâncire a inegalităților, de sărăcie cronică și de excluziune socială. Părinții singuri cu copii se numără printre grupurile cele mai afectate de lipsa de adăpost. Persistă diferențe regionale și urbane substanțiale, 69 % din adulții fără adăpost fiind concentrați în zona metropolitană Dublin.

| (20) | Sistemul bancar național reprezintă o sursă importantă de lichidități pentru întreprinderile irlandeze. Accesul în timp util la împrumuturi poate fi dificil pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și pentru cele care nu dețin garanții sau care nu au deja o relație cu un creditor. Autoritățile și băncile irlandeze au introdus o serie de măsuri pentru a atenua dificultățile financiare cu care se confruntă întreprinderile și gospodăriile. Este important ca aceste măsuri să furnizeze lichiditățile necesare și să încurajeze soluțiile de restructurare durabilă pentru debitorii ale căror dificultăți financiare sunt strict legate de pandemie și care, prin urmare, se preconizează că vor redeveni viabili după o perioadă de tranziție. Numai o astfel de abordare echilibrată poate ajuta întreprinderile și gospodăriile să depășească dificultățile temporare fără a afecta rentabilitatea (deja scăzută) și progresele incipiente pe care Irlanda le-a făcut în ultimii ani în ceea ce privește îmbunătățirea stabilității financiare a sectorului său bancar. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. |
| --- | --- |

(20)

Sistemul bancar național reprezintă o sursă importantă de lichidități pentru întreprinderile irlandeze. Accesul în timp util la împrumuturi poate fi dificil pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și pentru cele care nu dețin garanții sau care nu au deja o relație cu un creditor. Autoritățile și băncile irlandeze au introdus o serie de măsuri pentru a atenua dificultățile financiare cu care se confruntă întreprinderile și gospodăriile. Este important ca aceste măsuri să furnizeze lichiditățile necesare și să încurajeze soluțiile de restructurare durabilă pentru debitorii ale căror dificultăți financiare sunt strict legate de pandemie și care, prin urmare, se preconizează că vor redeveni viabili după o perioadă de tranziție. Numai o astfel de abordare echilibrată poate ajuta întreprinderile și gospodăriile să depășească dificultățile temporare fără a afecta rentabilitatea (deja scăzută) și progresele incipiente pe care Irlanda le-a făcut în ultimii ani în ceea ce privește îmbunătățirea stabilității financiare a sectorului său bancar. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar.

| (21) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se acorde prioritate finanțării proiectelor de investiții publice mature și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Pentru relansarea economiei, este necesar ca Irlanda să înregistreze progrese în ceea ce privește investițiile sale ambițioase în domeniile mediului, climei, energiei și infrastructurii. Irlanda a rămas în urmă în ceea ce privește strategia sa în materie de decarbonizare. Emisiile de gaze cu efect de seră generate de mijloacele de transport și de clădiri sunt ridicate și își mențin tendința ascendentă. Irlanda nu va atinge obiectivele stabilite pentru 2020 în materie de eficiență energetică și energie din surse regenerabile. Irlanda depinde de importurile de energie și se numără printre statele membre cu cele mai mari prețuri la energie electrică, ceea ce ar putea avea un impact negativ atât asupra mediului, cât și asupra competitivității întreprinderilor. Transformarea Irlandei într-o economie neutră din punct de vedere climatic va necesita investiții private și publice considerabile pe o perioadă de timp îndelungată în ceea ce privește, printre altele, energia din surse regenerabile, infrastructura de energie electrică, eficiența energetică și transporturile durabile. Planul de acțiune în domeniul climei constituie o inițiativă credibilă pentru a inversa traiectoria emisiilor. O punere în aplicare eficace și susținută a politicilor și măsurilor sale va fi necesară pentru a transpune ambiția în rezultate concrete. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Irlanda să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriul menționat în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite Irlandei să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se acorde prioritate finanțării proiectelor de investiții publice mature și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Pentru relansarea economiei, este necesar ca Irlanda să înregistreze progrese în ceea ce privește investițiile sale ambițioase în domeniile mediului, climei, energiei și infrastructurii. Irlanda a rămas în urmă în ceea ce privește strategia sa în materie de decarbonizare. Emisiile de gaze cu efect de seră generate de mijloacele de transport și de clădiri sunt ridicate și își mențin tendința ascendentă. Irlanda nu va atinge obiectivele stabilite pentru 2020 în materie de eficiență energetică și energie din surse regenerabile. Irlanda depinde de importurile de energie și se numără printre statele membre cu cele mai mari prețuri la energie electrică, ceea ce ar putea avea un impact negativ atât asupra mediului, cât și asupra competitivității întreprinderilor. Transformarea Irlandei într-o economie neutră din punct de vedere climatic va necesita investiții private și publice considerabile pe o perioadă de timp îndelungată în ceea ce privește, printre altele, energia din surse regenerabile, infrastructura de energie electrică, eficiența energetică și transporturile durabile. Planul de acțiune în domeniul climei constituie o inițiativă credibilă pentru a inversa traiectoria emisiilor. O punere în aplicare eficace și susținută a politicilor și măsurilor sale va fi necesară pentru a transpune ambiția în rezultate concrete. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Irlanda să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriul menționat în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite Irlandei să utilizeze acest fond în mod optim.

| (22) | Eforturile Irlandei de a reduce decalajul de productivitate dintre sectoarele sale externe și cele interne rămân lente. Este binevenit sprijinul direct acordat prin Fondul de inovare în domeniul tehnologiilor disruptive pentru cooperarea dintre întreprinderi și centrele de cercetare publice, de exemplu prin proiecte de colaborare între sectorul industrial, inclusiv IMM-uri, și organismele de cercetare. Cu toate că sprijinul public acordat de Irlanda întreprinderilor este relativ ridicat, acesta este pus în aplicare în principal prin intermediul unui sistem de credite fiscale pentru cercetare și dezvoltare. Deși modificările recente ale bugetului pentru 2020 sporesc atractivitatea pentru IMM-uri a creditului fiscal, acesta tinde să aducă beneficii întreprinderilor multinaționale mai mari. Cadrul Future Jobs Ireland identifică măsuri-cheie care ar putea contribui la abordarea deficiențelor economiei naționale, în special inițiative de consolidare a productivității întreprinderilor naționale, mai ales a IMM-urilor. Este important ca aceste măsuri să fie puse în aplicare în mod eficace. Criza a evidențiat, de asemenea, nevoile IMM-urilor în materie de digitalizare, în special în ceea ce privește soluțiile de muncă la distanță, formarea lucrătorilor și securitatea cibernetică. Infrastructura digitală este esențială pentru stimularea productivității IMM-urilor și pentru promovarea spiritului antreprenorial. Serviciile în bandă largă de foarte mare viteză sunt disponibile doar pentru 5 % din sediile din mediul rural, cu mult sub media Uniunii de 29 %; de asemenea, Irlanda se numără printre statele membre cu cel mai mare preț al conexiunilor fixe în bandă largă. Dat fiind că, în cadrul planului național privind conectivitatea în bandă largă, s-a semnat un contract pentru o investiție publică majoră menită să remedieze lacunele în materie de infrastructură, este, prin urmare, important să se monitorizeze îndeaproape și să se asigure implementarea în timp util a rețelei de bandă largă de foarte mare viteză, finanțată din bani publici, în special în zonele rurale. |
| --- | --- |

(22)

Eforturile Irlandei de a reduce decalajul de productivitate dintre sectoarele sale externe și cele interne rămân lente. Este binevenit sprijinul direct acordat prin Fondul de inovare în domeniul tehnologiilor disruptive pentru cooperarea dintre întreprinderi și centrele de cercetare publice, de exemplu prin proiecte de colaborare între sectorul industrial, inclusiv IMM-uri, și organismele de cercetare. Cu toate că sprijinul public acordat de Irlanda întreprinderilor este relativ ridicat, acesta este pus în aplicare în principal prin intermediul unui sistem de credite fiscale pentru cercetare și dezvoltare. Deși modificările recente ale bugetului pentru 2020 sporesc atractivitatea pentru IMM-uri a creditului fiscal, acesta tinde să aducă beneficii întreprinderilor multinaționale mai mari. Cadrul Future Jobs Ireland identifică măsuri-cheie care ar putea contribui la abordarea deficiențelor economiei naționale, în special inițiative de consolidare a productivității întreprinderilor naționale, mai ales a IMM-urilor. Este important ca aceste măsuri să fie puse în aplicare în mod eficace. Criza a evidențiat, de asemenea, nevoile IMM-urilor în materie de digitalizare, în special în ceea ce privește soluțiile de muncă la distanță, formarea lucrătorilor și securitatea cibernetică. Infrastructura digitală este esențială pentru stimularea productivității IMM-urilor și pentru promovarea spiritului antreprenorial. Serviciile în bandă largă de foarte mare viteză sunt disponibile doar pentru 5 % din sediile din mediul rural, cu mult sub media Uniunii de 29 %; de asemenea, Irlanda se numără printre statele membre cu cel mai mare preț al conexiunilor fixe în bandă largă. Dat fiind că, în cadrul planului național privind conectivitatea în bandă largă, s-a semnat un contract pentru o investiție publică majoră menită să remedieze lacunele în materie de infrastructură, este, prin urmare, important să se monitorizeze îndeaproape și să se asigure implementarea în timp util a rețelei de bandă largă de foarte mare viteză, finanțată din bani publici, în special în zonele rurale.

| (23) | Combaterea planificării fiscale agresive este esențială pentru a îmbunătăți eficiența și echitatea sistemelor fiscale, astfel cum s-a recunoscut în Recomandarea din 2020 privind politica economică a zonei euro. Efectele de propagare între statele membre ale strategiilor de planificare fiscală agresivă ale contribuabililor impun o acțiune coordonată a politicilor naționale care să completeze legislația Uniunii. Irlanda a luat măsuri pentru a aborda practicile de planificare fiscală agresivă prin punerea în aplicare a inițiativelor convenite la nivel internațional și european și prin adoptarea unor măsuri suplimentare la nivel național. Cu toate acestea, nivelul ridicat al plăților de redevențe și dividende exprimate ca procent din PIB sugerează că normele fiscale ale Irlandei sunt utilizate de întreprinderi care practică planificarea fiscală agresivă și va trebui să se evalueze eficacitatea măsurilor naționale. Lărgirea bazei de impozitare ar spori reziliența veniturilor la fluctuațiile economice și la șocurile idiosincratice și ar consolida funcționarea stabilizatorilor automați. Nivelul ridicat de concentrare a impozitelor pe profit, primele zece întreprinderi reprezentând 45 % din totalul impozitelor pe profit, volatilitatea și caracterul lor potențial tranzitoriu, precum și ponderea lor din ce în ce mai mare în veniturile fiscale totale (cu un nivel record de 18,7 % înregistrat în 2018) subliniază riscurile pe care le presupune bazarea în mod excesiv pe aceste venituri pentru finanțarea cheltuielilor curente permanente. |
| --- | --- |

(23)

Combaterea planificării fiscale agresive este esențială pentru a îmbunătăți eficiența și echitatea sistemelor fiscale, astfel cum s-a recunoscut în Recomandarea din 2020 privind politica economică a zonei euro. Efectele de propagare între statele membre ale strategiilor de planificare fiscală agresivă ale contribuabililor impun o acțiune coordonată a politicilor naționale care să completeze legislația Uniunii. Irlanda a luat măsuri pentru a aborda practicile de planificare fiscală agresivă prin punerea în aplicare a inițiativelor convenite la nivel internațional și european și prin adoptarea unor măsuri suplimentare la nivel național. Cu toate acestea, nivelul ridicat al plăților de redevențe și dividende exprimate ca procent din PIB sugerează că normele fiscale ale Irlandei sunt utilizate de întreprinderi care practică planificarea fiscală agresivă și va trebui să se evalueze eficacitatea măsurilor naționale. Lărgirea bazei de impozitare ar spori reziliența veniturilor la fluctuațiile economice și la șocurile idiosincratice și ar consolida funcționarea stabilizatorilor automați. Nivelul ridicat de concentrare a impozitelor pe profit, primele zece întreprinderi reprezentând 45 % din totalul impozitelor pe profit, volatilitatea și caracterul lor potențial tranzitoriu, precum și ponderea lor din ce în ce mai mare în veniturile fiscale totale (cu un nivel record de 18,7 % înregistrat în 2018) subliniază riscurile pe care le presupune bazarea în mod excesiv pe aceste venituri pentru finanțarea cheltuielilor curente permanente.

| (24) | În pofida eforturilor de consolidare a cadrului său de combatere a spălării banilor, Irlanda se confruntă în continuare cu riscuri din cauza faptului că economia sa este orientată către piața internațională, ceea ce implică un aflux semnificativ de investiții străine directe și prezența unor structuri juridice complexe cu finanțatori străini. Evaluarea riscurilor la nivel național a fost reexaminată pentru a reflecta mai bine expunerea reală la risc a profesioniștilor implicați în furnizarea de servicii către întreprinderi și fiducii. O înțelegere necorespunzătoare de către acești profesioniști a expunerii la risc are ca rezultat o raportare redusă a tranzacțiilor suspecte. Gradul de intensitate a supravegherii este necorespunzător pentru a remedia aceste probleme și nu se întemeiază pe o abordare bazată pe riscuri, ceea ce afectează eficacitatea cadrului de combatere a spălării banilor. S-a înființat un registru național al beneficiarilor reali în ceea ce privește întreprinderile, pentru a limita caracterul secret și pentru a-i identifica pe beneficiarii reali. Calitatea informațiilor furnizate și eficacitatea registrului trebuie monitorizate în timp. |
| --- | --- |

(24)

În pofida eforturilor de consolidare a cadrului său de combatere a spălării banilor, Irlanda se confruntă în continuare cu riscuri din cauza faptului că economia sa este orientată către piața internațională, ceea ce implică un aflux semnificativ de investiții străine directe și prezența unor structuri juridice complexe cu finanțatori străini. Evaluarea riscurilor la nivel național a fost reexaminată pentru a reflecta mai bine expunerea reală la risc a profesioniștilor implicați în furnizarea de servicii către întreprinderi și fiducii. O înțelegere necorespunzătoare de către acești profesioniști a expunerii la risc are ca rezultat o raportare redusă a tranzacțiilor suspecte. Gradul de intensitate a supravegherii este necorespunzător pentru a remedia aceste probleme și nu se întemeiază pe o abordare bazată pe riscuri, ceea ce afectează eficacitatea cadrului de combatere a spălării banilor. S-a înființat un registru național al beneficiarilor reali în ceea ce privește întreprinderile, pentru a limita caracterul secret și pentru a-i identifica pe beneficiarii reali. Calitatea informațiilor furnizate și eficacitatea registrului trebuie monitorizate în timp.

| (25) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(25)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (26) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Irlanda va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(26)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Irlanda va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (27) | Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Irlanda ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama de orientările politice din partea Eurogrupului. |
| --- | --- |

(27)

Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Irlanda ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama de orientările politice din partea Eurogrupului.

| (28) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Irlandei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Irlandei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Irlanda, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(28)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Irlandei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Irlandei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Irlanda, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (29) | Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(29)

Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

| (30) | În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 2 și 4, |
| --- | --- |

(30)

În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 2 și 4,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Irlanda să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să îmbunătățească accesibilitatea sistemului de sănătate și să îi consolideze reziliența, inclusiv prin satisfacerea nevoilor cadrelor medicale și prin asigurarea acoperirii universale a asistenței medicale primare. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să sprijine ocuparea forței de muncă prin dezvoltarea competențelor. Să abordeze riscul decalajului digital, inclusiv în sectorul educației. Să sporească oferta de locuințe sociale și la prețuri accesibile. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să ofere în continuare sprijin întreprinderilor, în special IMM-urilor, mai ales prin măsuri de asigurare a lichidității acestora. Să acorde prioritate finanțării proiectelor de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a încuraja redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și cea digitală, în special către producția și utilizarea energiei în mod nepoluant și eficient, transportul public durabil, serviciile de furnizare și tratare a apei, cercetare și inovare, precum și către infrastructura digitală. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să extindă baza de impozitare. Să intensifice acțiunile menite să corecteze elementele sistemului fiscal care facilitează planificarea fiscală agresivă, inclusiv în materie de plăți în străinătate. Să asigure supravegherea și aplicarea eficace a cadrului de combatere a spălării banilor în ceea ce privește profesioniștii care furnizează servicii fiduciilor și întreprinderilor. |
| --- | --- |

4.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 35.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/46 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/46

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Greciei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Greciei pentru 2020

(2020/C 282/08)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Grecia printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de Recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Grecia printre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de Recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

| (2) | Raportul de țară pentru Grecia din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Grecia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”) și progresele realizate de Grecia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Grecia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, dezechilibrele identificate se referă la nivelul ridicat al datoriei publice, ratele ridicate ale creditelor neperformante din bilanțurile băncilor și din sectorul extern, în contextul unui potențial de creștere economică încă scăzut și al unui nivel ridicat al șomajului. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Grecia din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Grecia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”) și progresele realizate de Grecia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Grecia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, dezechilibrele identificate se referă la nivelul ridicat al datoriei publice, ratele ridicate ale creditelor neperformante din bilanțurile băncilor și din sectorul extern, în contextul unui potențial de creștere economică încă scăzut și al unui nivel ridicat al șomajului.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Grecia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Grecia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale Greciei din cauza profilurilor de specializare diferite, în special în regiunile care se bazează în mod semnificativ pe turism și, în general, pe relațiile comerciale directe cu consumatorii. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale și teritoriale în Grecia, agravând tendința deja observată de adâncire a disparităților dintre capitală și, în special, regiunile insulare și cele de munte, care s-au intensificat și mai mult în timpul anilor de criză financiară. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale Greciei din cauza profilurilor de specializare diferite, în special în regiunile care se bazează în mod semnificativ pe turism și, în general, pe relațiile comerciale directe cu consumatorii. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale și teritoriale în Grecia, agravând tendința deja observată de adâncire a disparităților dintre capitală și, în special, regiunile insulare și cele de munte, care s-au intensificat și mai mult în timpul anilor de criză financiară. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | La 30 aprilie 2020, Grecia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

La 30 aprilie 2020, Grecia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, Grecia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Grecia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria.

| (12) | În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 1,5 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 4,7 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 0,2 % din PIB în 2021. După ce a scăzut la 176,6 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 188,8 % în 2020, scăzând din nou la 176,8 % în 2021, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Proiecțiile bugetare țin cont de o serie de riscuri, și anume de litigiile nesoluționate și de obligațiile de serviciu public. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 1,5 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 4,7 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 0,2 % din PIB în 2021. După ce a scăzut la 176,6 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 188,8 % în 2020, scăzând din nou la 176,8 % în 2021, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Proiecțiile bugetare țin cont de o serie de riscuri, și anume de litigiile nesoluționate și de obligațiile de serviciu public. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Grecia a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 5,4 % din PIB. Aceste măsuri includ un sprijin economic temporar pentru salariați, persoanele care desfășoară activități independente, întreprinderile individuale și anumite profesii liberale afectate de pandemie, plata avansurilor rambursabile pentru întreprinderile care au înregistrat o cifră de afaceri în scădere, plata contribuțiilor de asigurări sociale pentru angajații ale căror contacte de muncă au fost suspendate, amânarea plății impozitelor și a contribuțiilor la asigurările sociale, inclusiv sisteme de plată în rate a impozitelor pe o perioadă de cel puțin trei luni pentru toate întreprinderile, toți lucrătorii care desfășoară o activitate independentă și toți salariații afectați de pandemia de COVID-19, o subvenționare a dobânzii la împrumuturile acordate întreprinderilor mici și mijlocii („IMM-uri”) și cheltuieli mai ridicate în sectorul sănătății. În plus, Grecia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Printre aceste măsuri se numără furnizarea, prin intermediul Băncii Elene de Dezvoltare, a unei garanții în numerar pentru a sprijini împrumuturile bancare. Cu toate acestea, previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 iau în considerare toate amânările privind plata impozitelor și ca măsuri de asigurare a lichidității fără impact bugetar negativ în 2020. În general, măsurile adoptate de Grecia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, vor contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Grecia a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 5,4 % din PIB. Aceste măsuri includ un sprijin economic temporar pentru salariați, persoanele care desfășoară activități independente, întreprinderile individuale și anumite profesii liberale afectate de pandemie, plata avansurilor rambursabile pentru întreprinderile care au înregistrat o cifră de afaceri în scădere, plata contribuțiilor de asigurări sociale pentru angajații ale căror contacte de muncă au fost suspendate, amânarea plății impozitelor și a contribuțiilor la asigurările sociale, inclusiv sisteme de plată în rate a impozitelor pe o perioadă de cel puțin trei luni pentru toate întreprinderile, toți lucrătorii care desfășoară o activitate independentă și toți salariații afectați de pandemia de COVID-19, o subvenționare a dobânzii la împrumuturile acordate întreprinderilor mici și mijlocii („IMM-uri”) și cheltuieli mai ridicate în sectorul sănătății. În plus, Grecia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Printre aceste măsuri se numără furnizarea, prin intermediul Băncii Elene de Dezvoltare, a unei garanții în numerar pentru a sprijini împrumuturile bancare. Cu toate acestea, previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 iau în considerare toate amânările privind plata impozitelor și ca măsuri de asigurare a lichidității fără impact bugetar negativ în 2020. În general, măsurile adoptate de Grecia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, vor contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (14) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că deficitul public al Greciei va fi de 6,4 % din PIB în 2020 și de 2,1 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va ajunge la 196,4 % în 2020 și la 182,6 % în 2021. |
| --- | --- |

(14)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că deficitul public al Greciei va fi de 6,4 % din PIB în 2020 și de 2,1 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va ajunge la 196,4 % în 2020 și la 182,6 % în 2021.

| (15) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării de către Grecia a regulii privind datoria în 2019 și a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020. Per ansamblu, analiza Comisiei sugerează că se respectă criteriul privind datoria, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în timp ce criteriul privind deficitul nu a fost îndeplinit. |
| --- | --- |

(15)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării de către Grecia a regulii privind datoria în 2019 și a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020. Per ansamblu, analiza Comisiei sugerează că se respectă criteriul privind datoria, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în timp ce criteriul privind deficitul nu a fost îndeplinit.

| (16) | În ceea ce privește pandemia de COVID-19, răspunsul prompt al Greciei și asigurarea respectării restricțiilor par a fi demersuri eficace, având în vedere numărul relativ mic de cazuri de infectare confirmate până în prezent. Cu toate acestea, se preconizează că impactul economic al crizei generate de pandemia de COVID-19 va fi important, întrucât, față de alte state membre, Grecia se bazează în mare măsură pe sectorul turismului și pe cel al transporturilor. În sectorul turismului, Grecia ar putea pierde o mare parte a încasărilor față de 2019. Turismul reprezintă cel mai important export de servicii din economia Greciei, reprezentând 45 % din exporturile de servicii. Mai mult, se așteaptă ca sectorul transportului maritim, care reprezintă 40 % din exporturile de servicii, să fie, de asemenea, afectat de o scădere a cererii, pe fondul încetinirii ritmului în care se desfășoară comerțul mondial din cauza pandemiei. Se preconizează că măsurile de izolare, veniturile disponibile mai reduse și creșterea șomajului vor determina o scădere semnificativă a cererii interne. |
| --- | --- |

(16)

În ceea ce privește pandemia de COVID-19, răspunsul prompt al Greciei și asigurarea respectării restricțiilor par a fi demersuri eficace, având în vedere numărul relativ mic de cazuri de infectare confirmate până în prezent. Cu toate acestea, se preconizează că impactul economic al crizei generate de pandemia de COVID-19 va fi important, întrucât, față de alte state membre, Grecia se bazează în mare măsură pe sectorul turismului și pe cel al transporturilor. În sectorul turismului, Grecia ar putea pierde o mare parte a încasărilor față de 2019. Turismul reprezintă cel mai important export de servicii din economia Greciei, reprezentând 45 % din exporturile de servicii. Mai mult, se așteaptă ca sectorul transportului maritim, care reprezintă 40 % din exporturile de servicii, să fie, de asemenea, afectat de o scădere a cererii, pe fondul încetinirii ritmului în care se desfășoară comerțul mondial din cauza pandemiei. Se preconizează că măsurile de izolare, veniturile disponibile mai reduse și creșterea șomajului vor determina o scădere semnificativă a cererii interne.

| (17) | Confruntată cu pandemia de COVID-19, Grecia și-a activat planul național de pandemie și a pus rapid în aplicare un set de măsuri fără precedent, inclusiv măsuri stricte de carantină și distanțare socială, în special a persoanelor suspectate de a fi avut vreun contact cu o persoană purtătoare a virusului. Autoritățile au adoptat o serie amplă de măsuri pentru a atenua impactul economic și social, în valoare de până la 10,5 % din PIB în 2020. Măsurile cuprind măsuri fiscal-bugetare echivalente cu 5 % din PIB, cu un impact bugetar net reprezentând 3,7 % din PIB, cărora li se adaugă amânări temporare la plata obligațiilor fiscale, reprezentând 1,9 % din PIB, precum și garanții în numerar pentru băncile comerciale, care ar putea asigura acordarea de împrumuturi noi suplimentare reprezentând până la 3,6 % din PIB. Sectorul de sănătate publică a beneficiat de un ajutor cu caracter excepțional în valoare de 273 de milioane EUR, care va fi destinat, de exemplu, angajării unui număr suplimentar de 2 000 de persoane în sectorul asistenței medicale, achiziționării de echipamente și materiale medicale, precum și efectuării unei campanii sporite de depistare. |
| --- | --- |

(17)

Confruntată cu pandemia de COVID-19, Grecia și-a activat planul național de pandemie și a pus rapid în aplicare un set de măsuri fără precedent, inclusiv măsuri stricte de carantină și distanțare socială, în special a persoanelor suspectate de a fi avut vreun contact cu o persoană purtătoare a virusului. Autoritățile au adoptat o serie amplă de măsuri pentru a atenua impactul economic și social, în valoare de până la 10,5 % din PIB în 2020. Măsurile cuprind măsuri fiscal-bugetare echivalente cu 5 % din PIB, cu un impact bugetar net reprezentând 3,7 % din PIB, cărora li se adaugă amânări temporare la plata obligațiilor fiscale, reprezentând 1,9 % din PIB, precum și garanții în numerar pentru băncile comerciale, care ar putea asigura acordarea de împrumuturi noi suplimentare reprezentând până la 3,6 % din PIB. Sectorul de sănătate publică a beneficiat de un ajutor cu caracter excepțional în valoare de 273 de milioane EUR, care va fi destinat, de exemplu, angajării unui număr suplimentar de 2 000 de persoane în sectorul asistenței medicale, achiziționării de echipamente și materiale medicale, precum și efectuării unei campanii sporite de depistare.

| (18) | Pentru a gestiona în continuare pandemia de COVID-19, trebuie îmbunătățite capacitatea, accesibilitatea și reziliența sistemului de sănătate. Nivelul plăților directe pentru serviciile de sănătate private și al plăților informale – care sunt strâns legate de gestionarea ineficientă a spitalelor – este încă ridicat. Acest lucru duce la inegalități. Accesul rămâne o problemă, proporția persoanelor care declară nevoi nesatisfăcute de asistență medicală fiind printre cele mai ridicate din Uniune, cu diferențe mari în funcție de venituri și de statutul profesional. La stabilirea nivelului de coplată nu s-a ținut seama în mod suficient de criteriul mijloacelor de trai astfel încât grupurile vulnerabile să fie protejate. Acest lucru este agravat de oferta excedentară și, prin urmare, de supraconsumul de medicamente adesea excesiv de scumpe. Pentru a remedia această problemă, Grecia pune în prezent în aplicare o reformă ambițioasă a sistemului de asistență medicală primară pentru a oferi acces la servicii esențiale de calitate pe termen scurt, precum și un sistem cuprinzător bazat pe triaj pentru întreaga populație, pe termen lung. Primele indicii sugerează că acest lucru se dovedește a fi esențial pentru a proteja cetățenii și a limita răspândirea virusului, asigurându-se utilizarea capacității depline a sistemului pentru a trata pacienții în funcție de nevoile acestora. Nu s-a găsit încă o soluție durabilă pentru cheltuielile în materie de sănătate, sustenabilitatea bugetară fiind în mare parte asigurată de un sistem de recuperare supus unei presiuni în creștere din cauza măsurilor structurale insuficiente. În ciuda unor acțiuni încurajatoare întreprinse recent, nivelul achizițiilor efectuate centralizat este încă redus. În 2018, cheltuielile publice destinate sănătății au fost sub media Uniunii, chiar și incluzându-se valoarea recuperării, care adaugă aproximativ 1 % din PIB. Sunt necesare o mai mare eficiență și resurse financiare suplimentare pentru a îmbunătăți eficacitatea, accesibilitatea și reziliența generală a sistemului de sănătate. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a gestiona în continuare pandemia de COVID-19, trebuie îmbunătățite capacitatea, accesibilitatea și reziliența sistemului de sănătate. Nivelul plăților directe pentru serviciile de sănătate private și al plăților informale – care sunt strâns legate de gestionarea ineficientă a spitalelor – este încă ridicat. Acest lucru duce la inegalități. Accesul rămâne o problemă, proporția persoanelor care declară nevoi nesatisfăcute de asistență medicală fiind printre cele mai ridicate din Uniune, cu diferențe mari în funcție de venituri și de statutul profesional. La stabilirea nivelului de coplată nu s-a ținut seama în mod suficient de criteriul mijloacelor de trai astfel încât grupurile vulnerabile să fie protejate. Acest lucru este agravat de oferta excedentară și, prin urmare, de supraconsumul de medicamente adesea excesiv de scumpe. Pentru a remedia această problemă, Grecia pune în prezent în aplicare o reformă ambițioasă a sistemului de asistență medicală primară pentru a oferi acces la servicii esențiale de calitate pe termen scurt, precum și un sistem cuprinzător bazat pe triaj pentru întreaga populație, pe termen lung. Primele indicii sugerează că acest lucru se dovedește a fi esențial pentru a proteja cetățenii și a limita răspândirea virusului, asigurându-se utilizarea capacității depline a sistemului pentru a trata pacienții în funcție de nevoile acestora. Nu s-a găsit încă o soluție durabilă pentru cheltuielile în materie de sănătate, sustenabilitatea bugetară fiind în mare parte asigurată de un sistem de recuperare supus unei presiuni în creștere din cauza măsurilor structurale insuficiente. În ciuda unor acțiuni încurajatoare întreprinse recent, nivelul achizițiilor efectuate centralizat este încă redus. În 2018, cheltuielile publice destinate sănătății au fost sub media Uniunii, chiar și incluzându-se valoarea recuperării, care adaugă aproximativ 1 % din PIB. Sunt necesare o mai mare eficiență și resurse financiare suplimentare pentru a îmbunătăți eficacitatea, accesibilitatea și reziliența generală a sistemului de sănătate.

| (19) | Trebuie luate măsuri pentru a se atenua impactul crizei generate de pandemia de COVID-19 asupra lucrătorilor și a întreprinderilor. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 19,9 % în 2020 și va coborî apoi la 16,8 % în 2021. Grecia a introdus deja o schemă temporară de reducere a costului forței de muncă pentru întreprinderile a căror activitate a fost suspendată sau grav afectată, protejând în același timp contractele de muncă și oferind sprijin pentru venit lucrătorilor afectați. Cu toate acestea, punerea în aplicare a unei scheme cuprinzătoare de șomaj tehnic ar oferi o soluție mai durabilă și mai flexibilă, iar autoritățile au luat măsuri în această direcție, prin adoptarea programului de sprijin pentru ocuparea forței de muncă SYN-ERGASIA care urmează să fie implementat în perioada 15 iunie-15 octombrie 2020. O astfel de schemă ar permite întreprinderilor să aplice o reducere a timpului de lucru într-un mod diferențiat, în funcție de gradul de restricționare a activităților lor, și să mențină în același timp funcționarea industriilor, împiedicând ca disponibilizările temporare să devină structurale. Extinderea modalităților de lucru flexibile, cum ar fi munca la distanță, care au fost limitate până în prezent în Grecia în comparație cu alte state membre, ar contribui, de asemenea, la menținerea activității economice și a locurilor de muncă în timpul izolării și distanțării sociale. |
| --- | --- |

(19)

Trebuie luate măsuri pentru a se atenua impactul crizei generate de pandemia de COVID-19 asupra lucrătorilor și a întreprinderilor. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 19,9 % în 2020 și va coborî apoi la 16,8 % în 2021. Grecia a introdus deja o schemă temporară de reducere a costului forței de muncă pentru întreprinderile a căror activitate a fost suspendată sau grav afectată, protejând în același timp contractele de muncă și oferind sprijin pentru venit lucrătorilor afectați. Cu toate acestea, punerea în aplicare a unei scheme cuprinzătoare de șomaj tehnic ar oferi o soluție mai durabilă și mai flexibilă, iar autoritățile au luat măsuri în această direcție, prin adoptarea programului de sprijin pentru ocuparea forței de muncă SYN-ERGASIA care urmează să fie implementat în perioada 15 iunie-15 octombrie 2020. O astfel de schemă ar permite întreprinderilor să aplice o reducere a timpului de lucru într-un mod diferențiat, în funcție de gradul de restricționare a activităților lor, și să mențină în același timp funcționarea industriilor, împiedicând ca disponibilizările temporare să devină structurale. Extinderea modalităților de lucru flexibile, cum ar fi munca la distanță, care au fost limitate până în prezent în Grecia în comparație cu alte state membre, ar contribui, de asemenea, la menținerea activității economice și a locurilor de muncă în timpul izolării și distanțării sociale.

| (20) | Criza generată de pandemia de COVID-19 riscă să exacerbeze din nou situația socială a unei mari părți a populației și să sporească inegalitățile în ceea ce privește veniturile. Înainte de pandemie, proporția populației elene expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială era încă una dintre cele mai ridicate din Uniune, copiii și persoanele apte de muncă având un risc mai mare decât persoanele în vârstă. Sărăcia persoanelor încadrate în muncă, accesul la locuințe la prețuri accesibile și sărăcia energetică au constituit, de asemenea, preocupări semnificative. Pentru a atenua impactul crizei, va fi esențial să li se asigure un nivel adecvat de venituri de substituție tuturor lucrătorilor afectați și persoanelor care desfășoară o activitate independentă, în special celor care nu au acces la protecție socială. De asemenea, va fi important să li se acorde sprijin persoanelor celor mai vulnerabile, inclusiv persoanelor inactive și lucrătorilor nedeclarați, prin consolidarea plaselor de siguranță socială. Având în vedere că este probabil ca mai multe persoane să aibă nevoie de plasele de siguranță de bază, va fi important să se îmbunătățească gradul de adecvare a sprijinului minim pentru venit. Accesul cuprinzător la serviciile sociale este necesar pentru grupurile cele mai defavorizate și vulnerabile, inclusiv pentru persoanele cu handicap, refugiați și solicitanții de azil. În plus, serviciile de îngrijire pe termen lung nu sunt suficient dezvoltate. Grecia ar trebui, de asemenea, să promoveze în continuare accesul la locuințe la prețuri accesibile, în special pentru gospodăriile expuse riscului de sărăcie, de exemplu prin introducerea unei scheme de asistență pentru proprietarii vulnerabili care au un credit ipotecar. |
| --- | --- |

(20)

Criza generată de pandemia de COVID-19 riscă să exacerbeze din nou situația socială a unei mari părți a populației și să sporească inegalitățile în ceea ce privește veniturile. Înainte de pandemie, proporția populației elene expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială era încă una dintre cele mai ridicate din Uniune, copiii și persoanele apte de muncă având un risc mai mare decât persoanele în vârstă. Sărăcia persoanelor încadrate în muncă, accesul la locuințe la prețuri accesibile și sărăcia energetică au constituit, de asemenea, preocupări semnificative. Pentru a atenua impactul crizei, va fi esențial să li se asigure un nivel adecvat de venituri de substituție tuturor lucrătorilor afectați și persoanelor care desfășoară o activitate independentă, în special celor care nu au acces la protecție socială. De asemenea, va fi important să li se acorde sprijin persoanelor celor mai vulnerabile, inclusiv persoanelor inactive și lucrătorilor nedeclarați, prin consolidarea plaselor de siguranță socială. Având în vedere că este probabil ca mai multe persoane să aibă nevoie de plasele de siguranță de bază, va fi important să se îmbunătățească gradul de adecvare a sprijinului minim pentru venit. Accesul cuprinzător la serviciile sociale este necesar pentru grupurile cele mai defavorizate și vulnerabile, inclusiv pentru persoanele cu handicap, refugiați și solicitanții de azil. În plus, serviciile de îngrijire pe termen lung nu sunt suficient dezvoltate. Grecia ar trebui, de asemenea, să promoveze în continuare accesul la locuințe la prețuri accesibile, în special pentru gospodăriile expuse riscului de sărăcie, de exemplu prin introducerea unei scheme de asistență pentru proprietarii vulnerabili care au un credit ipotecar.

| (21) | Criza generată de pandemia de COVID-19 a stopat evoluțiile pozitive ale pieței forței de muncă observate în ultimii ani, iar șomajul se preconizează că va crește din nou. Pentru a sprijini o redresare solidă a ocupării forței de muncă în perioada de după criză, Grecia trebuie să finalizeze reformele pentru a spori eficacitatea politicilor de reinserție pe piața muncii, în special a programelor de formare. Va fi esențială creșterea capacității serviciului public de ocupare a forței de muncă de a oferi un sprijin continuu și individualizat persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă. Grecia trebuie să acorde o atenție deosebită tinerilor și femeilor, categorii mai afectate de lipsa oportunităților de angajare. De asemenea, dialogul social poate fi îmbunătățit prin sprijinirea implicării active și semnificative a partenerilor sociali în procesul de elaborare a politicilor, inclusiv în elaborarea și punerea în aplicare a unor măsuri de abordare a impactului crizei generate de pandemia de COVID-19. Guvernul ar trebui să își concentreze eforturile asupra îmbunătățirii competențelor de bază pentru toți, inclusiv a competențelor digitale. Abordarea problemei pe care o reprezintă rezultatele școlare slabe, perfecționarea învățământului profesional și tehnic și adoptarea la scară largă a învățării în rândul adulților vor fi esențiale. Pentru a reduce necorelarea competențelor și a accelera redresarea pieței forței de muncă, este esențial să se sporească calitatea și relevanța pe piața muncii a educației și formării. |
| --- | --- |

(21)

Criza generată de pandemia de COVID-19 a stopat evoluțiile pozitive ale pieței forței de muncă observate în ultimii ani, iar șomajul se preconizează că va crește din nou. Pentru a sprijini o redresare solidă a ocupării forței de muncă în perioada de după criză, Grecia trebuie să finalizeze reformele pentru a spori eficacitatea politicilor de reinserție pe piața muncii, în special a programelor de formare. Va fi esențială creșterea capacității serviciului public de ocupare a forței de muncă de a oferi un sprijin continuu și individualizat persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă. Grecia trebuie să acorde o atenție deosebită tinerilor și femeilor, categorii mai afectate de lipsa oportunităților de angajare. De asemenea, dialogul social poate fi îmbunătățit prin sprijinirea implicării active și semnificative a partenerilor sociali în procesul de elaborare a politicilor, inclusiv în elaborarea și punerea în aplicare a unor măsuri de abordare a impactului crizei generate de pandemia de COVID-19. Guvernul ar trebui să își concentreze eforturile asupra îmbunătățirii competențelor de bază pentru toți, inclusiv a competențelor digitale. Abordarea problemei pe care o reprezintă rezultatele școlare slabe, perfecționarea învățământului profesional și tehnic și adoptarea la scară largă a învățării în rândul adulților vor fi esențiale. Pentru a reduce necorelarea competențelor și a accelera redresarea pieței forței de muncă, este esențial să se sporească calitatea și relevanța pe piața muncii a educației și formării.

| (22) | Furnizarea unui sprijin durabil sub formă de lichidități, inclusiv capital circulant, întreprinderilor afectate, cu precădere IMM-urilor și microîntreprinderilor, în special prin împrumuturi și garanții, a constituit, pe bună dreptate, o prioritate a guvernului încă de la începutul răspunsului la pandemia de COVID-19. În temeiul cadrului temporar privind ajutoarele de stat, Grecia a introdus trei scheme de creștere a lichidității întreprinderilor, și anume: (i) o schemă de plăți în avans rambursabile; (ii) o schemă de garanții în numerar pentru acoperirea creditelor bancare și (iii) o schemă de subvenționare a dobânzii pentru împrumuturile în curs. Este important ca, în acest proces, sectorul bancar să își îndeplinească rolul de intermediar, cu sprijinul autorităților, pentru a menține fluxul de creditare necesar, pe baza evaluării adecvate a riscului de credit și a standardelor prudente de creditare, raportând în același timp cu precizie orice deteriorare a calității activelor. Sprijinirea capacității sectorului bancar de a oferi soluții durabile de restructurare a datoriei debitorilor viabili afectați de criză va fi esențială pentru garantarea calității activelor, consolidându-se în același timp redresarea economică. |
| --- | --- |

(22)

Furnizarea unui sprijin durabil sub formă de lichidități, inclusiv capital circulant, întreprinderilor afectate, cu precădere IMM-urilor și microîntreprinderilor, în special prin împrumuturi și garanții, a constituit, pe bună dreptate, o prioritate a guvernului încă de la începutul răspunsului la pandemia de COVID-19. În temeiul cadrului temporar privind ajutoarele de stat, Grecia a introdus trei scheme de creștere a lichidității întreprinderilor, și anume: (i) o schemă de plăți în avans rambursabile; (ii) o schemă de garanții în numerar pentru acoperirea creditelor bancare și (iii) o schemă de subvenționare a dobânzii pentru împrumuturile în curs. Este important ca, în acest proces, sectorul bancar să își îndeplinească rolul de intermediar, cu sprijinul autorităților, pentru a menține fluxul de creditare necesar, pe baza evaluării adecvate a riscului de credit și a standardelor prudente de creditare, raportând în același timp cu precizie orice deteriorare a calității activelor. Sprijinirea capacității sectorului bancar de a oferi soluții durabile de restructurare a datoriei debitorilor viabili afectați de criză va fi esențială pentru garantarea calității activelor, consolidându-se în același timp redresarea economică.

| (23) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei aferente proiectului și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Sporirea investițiilor care stimulează creșterea economică în sectoarele prioritare va avea un rol esențial în susținerea creșterii pe termen mai lung și în reducerea disparităților regionale. În 2019, nivelul de realizare a investițiilor publice a fost cu peste 1 % din PIB mai mic decât ceea ce se planificase, menținându-se performanțele nesatisfăcătoare similare din anii precedenți. Autoritățile au început să abordeze această subexecuție persistentă prin stabilirea unui „program național de dezvoltare” pentru a consolida normele de reglementare a dezvoltării, gestionării, finanțării și punerii în aplicare a proiectelor sprijinite, precum și a unui plan de acțiune pentru îmbunătățirea previziunilor și monitorizarea investițiilor publice. Având în vedere rolul important pe care îl vor juca investițiile publice în lansarea redresării economice după criza provocată de pandemia de COVID-19, este esențial să se abordeze eventualele obstacole administrative rămase și să se stabilească o rezervă de noi proiecte. Instituirea unui mecanism specific de pregătire a proiectelor ar putea îmbunătăți și accelera în continuare investițiile publice. O punere în aplicare mai eficientă a investițiilor publice ar stimula și mai mult creșterea datorită efectului multiplicator. Grecia ar putea beneficia, de asemenea, de achiziții publice mai eficiente și mai durabile ca parte integrantă a eforturilor sale de a îmbunătăți și a raționaliza cheltuielile publice, precum și de a garanta un mediu de afaceri competitiv. Acest lucru ar necesita abordarea deficiențelor identificate, cum ar fi fenomenul persistent al numărului excesiv de mic de licitații, prin măsuri legislative și administrative adecvate. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei aferente proiectului și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Sporirea investițiilor care stimulează creșterea economică în sectoarele prioritare va avea un rol esențial în susținerea creșterii pe termen mai lung și în reducerea disparităților regionale. În 2019, nivelul de realizare a investițiilor publice a fost cu peste 1 % din PIB mai mic decât ceea ce se planificase, menținându-se performanțele nesatisfăcătoare similare din anii precedenți. Autoritățile au început să abordeze această subexecuție persistentă prin stabilirea unui „program național de dezvoltare” pentru a consolida normele de reglementare a dezvoltării, gestionării, finanțării și punerii în aplicare a proiectelor sprijinite, precum și a unui plan de acțiune pentru îmbunătățirea previziunilor și monitorizarea investițiilor publice. Având în vedere rolul important pe care îl vor juca investițiile publice în lansarea redresării economice după criza provocată de pandemia de COVID-19, este esențial să se abordeze eventualele obstacole administrative rămase și să se stabilească o rezervă de noi proiecte. Instituirea unui mecanism specific de pregătire a proiectelor ar putea îmbunătăți și accelera în continuare investițiile publice. O punere în aplicare mai eficientă a investițiilor publice ar stimula și mai mult creșterea datorită efectului multiplicator. Grecia ar putea beneficia, de asemenea, de achiziții publice mai eficiente și mai durabile ca parte integrantă a eforturilor sale de a îmbunătăți și a raționaliza cheltuielile publice, precum și de a garanta un mediu de afaceri competitiv. Acest lucru ar necesita abordarea deficiențelor identificate, cum ar fi fenomenul persistent al numărului excesiv de mic de licitații, prin măsuri legislative și administrative adecvate.

| (24) | Pentru relansarea economiei Greciei va fi nevoie, de asemenea, de abordarea unor vulnerabilități de lungă durată și valorificarea potențialelor oportunități viitoare. Printre sectoarele în care sunt necesare investiții semnificative se numără transporturile și logistica, fiind necesar sprijin în special pentru transportul feroviar, siguranța rutieră și modernizarea nodurilor intermodale, precum și pentru gestionarea deșeurilor solide și a apelor uzate urbane, domenii în care sunt necesare investiții durabile din punctul de vedere al mediului. Transformarea Greciei într-o economie neutră din punct de vedere climatic va necesita, de asemenea, investiții publice și private importante, pe o perioadă îndelungată. Investițiile planificate, de exemplu proiectele la scară mică în domeniul eficienței energetice și al renovării clădirilor, precum și proiectele privind energia din surse regenerabile ar putea fi concentrate la începutul perioadei, contribuind la redresarea economică în urma pandemiei de COVID-19. Activitățile de pregătire a măsurilor de redresare pe termen mediu pot beneficia de investițiile prevăzute în planurile naționale privind energia și clima ale statelor membre, în listele de proiecte de interes comun și în planurile de dezvoltare a infrastructurii. Investițiile de acest tip ar putea include conexiuni transfrontaliere pentru importul și exportul de energie între state membre învecinate pentru a se asigura aprovizionarea durabilă cu energie a persoanelor și a întreprinderilor din Grecia, precum și măsuri care să asigure tranziția justă a regiunilor celor mai afectate de planul ambițios al Greciei de a renunța la generarea de energie pe bază de lignit. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Grecia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite Greciei să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(24)

Pentru relansarea economiei Greciei va fi nevoie, de asemenea, de abordarea unor vulnerabilități de lungă durată și valorificarea potențialelor oportunități viitoare. Printre sectoarele în care sunt necesare investiții semnificative se numără transporturile și logistica, fiind necesar sprijin în special pentru transportul feroviar, siguranța rutieră și modernizarea nodurilor intermodale, precum și pentru gestionarea deșeurilor solide și a apelor uzate urbane, domenii în care sunt necesare investiții durabile din punctul de vedere al mediului. Transformarea Greciei într-o economie neutră din punct de vedere climatic va necesita, de asemenea, investiții publice și private importante, pe o perioadă îndelungată. Investițiile planificate, de exemplu proiectele la scară mică în domeniul eficienței energetice și al renovării clădirilor, precum și proiectele privind energia din surse regenerabile ar putea fi concentrate la începutul perioadei, contribuind la redresarea economică în urma pandemiei de COVID-19. Activitățile de pregătire a măsurilor de redresare pe termen mediu pot beneficia de investițiile prevăzute în planurile naționale privind energia și clima ale statelor membre, în listele de proiecte de interes comun și în planurile de dezvoltare a infrastructurii. Investițiile de acest tip ar putea include conexiuni transfrontaliere pentru importul și exportul de energie între state membre învecinate pentru a se asigura aprovizionarea durabilă cu energie a persoanelor și a întreprinderilor din Grecia, precum și măsuri care să asigure tranziția justă a regiunilor celor mai afectate de planul ambițios al Greciei de a renunța la generarea de energie pe bază de lignit. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Grecia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite Greciei să utilizeze acest fond în mod optim.

| (25) | În pofida anumitor progrese înregistrate în anii precedenți, Grecia trebuie să își accelereze eforturile de îmbunătățire a performanței sale digitale, inclusiv prin implementarea de instrumente și servicii digitale în administrația publică, în sistemul de justiție și în întreprinderi. Menținerea dinamicii și a câștigurilor obținute prin lansarea unei serii de servicii digitale de la începutul pandemiei de COVID-19 va fi deosebit de pertinentă pentru administrația publică și pentru faza de redresare. O abordare strategică privind accelerarea utilizării tehnologiilor digitale în toate sectoarele economice, inclusiv în administrația publică, precum și interoperabilitatea diferitelor sisteme informatice, în special a bazei de date privind supravegherea pieței, ar contribui la reducerea decalajelor în materie de productivitate față de statele membre a căror monedă este euro și ar ușura sarcina administrativă. Îmbunătățirea disponibilității rețelelor de foarte mare capacitate și utilizarea internetului de foarte mare viteză sunt, de asemenea, prioritare. În ceea ce privește competențele digitale, Grecia rămâne sub media Uniunii, întrucât, în 2019, numai 51 % dintre persoanele cu vârste cuprinse între 16 și 74 de ani păreau să aibă cel puțin competențe digitale de bază, comparativ cu media Uniunii de 58 %. Perfecționarea competențelor digitale le va permite tuturor persoanelor din Grecia să se bucure de acces egal la serviciile electronice, va ajuta întreprinderile să utilizeze în mod eficace munca la distanță și instrumentele electronice și le va permite tuturor cursanților, indiferent că e vorba de școală, de universitate sau de educația adulților, să participe pe deplin la învățământul la distanță. Persoanele care provin din medii defavorizate, inclusiv refugiații și solicitanții de azil, precum și persoanele care locuiesc în zone îndepărtate și rurale ar trebui să beneficieze de o atenție deosebită. |
| --- | --- |

(25)

În pofida anumitor progrese înregistrate în anii precedenți, Grecia trebuie să își accelereze eforturile de îmbunătățire a performanței sale digitale, inclusiv prin implementarea de instrumente și servicii digitale în administrația publică, în sistemul de justiție și în întreprinderi. Menținerea dinamicii și a câștigurilor obținute prin lansarea unei serii de servicii digitale de la începutul pandemiei de COVID-19 va fi deosebit de pertinentă pentru administrația publică și pentru faza de redresare. O abordare strategică privind accelerarea utilizării tehnologiilor digitale în toate sectoarele economice, inclusiv în administrația publică, precum și interoperabilitatea diferitelor sisteme informatice, în special a bazei de date privind supravegherea pieței, ar contribui la reducerea decalajelor în materie de productivitate față de statele membre a căror monedă este euro și ar ușura sarcina administrativă. Îmbunătățirea disponibilității rețelelor de foarte mare capacitate și utilizarea internetului de foarte mare viteză sunt, de asemenea, prioritare. În ceea ce privește competențele digitale, Grecia rămâne sub media Uniunii, întrucât, în 2019, numai 51 % dintre persoanele cu vârste cuprinse între 16 și 74 de ani păreau să aibă cel puțin competențe digitale de bază, comparativ cu media Uniunii de 58 %. Perfecționarea competențelor digitale le va permite tuturor persoanelor din Grecia să se bucure de acces egal la serviciile electronice, va ajuta întreprinderile să utilizeze în mod eficace munca la distanță și instrumentele electronice și le va permite tuturor cursanților, indiferent că e vorba de școală, de universitate sau de educația adulților, să participe pe deplin la învățământul la distanță. Persoanele care provin din medii defavorizate, inclusiv refugiații și solicitanții de azil, precum și persoanele care locuiesc în zone îndepărtate și rurale ar trebui să beneficieze de o atenție deosebită.

| (26) | În urma finalizării cu succes a programului de asistență financiară din cadrul Mecanismului european de stabilitate în 2018, Grecia face obiectul unei supravegheri mai stricte în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7). Activarea supravegherii mai stricte pentru Grecia în temeiul Deciziilor de punere în aplicare (UE) 2018/1192 (8) și (UE) 2019/338 (9) ale Comisiei confirmă faptul că, pe termen mediu, Grecia trebuie să continue să adopte măsuri pentru a aborda potențialele surse de dezechilibre macroeconomice, punând în aplicare în același timp reforme structurale pentru a sprijini o creștere economică solidă și durabilă. Grecia și-a luat angajamentul în cadrul reuniunii Eurogrupului din 22 iunie 2018 de a continua toate reformele-cheie adoptate în cadrul programului până la finalizarea integrală a acestora. De asemenea, Grecia s-a angajat să pună în aplicare măsuri specifice legate de politicile bugetare și bugetar-structurale, bunăstarea socială, stabilitatea financiară, piața forței de muncă și piața produselor, privatizare, funcționarea sistemului de justiție, administrația publică și lupta anticorupție. Aceste reforme structurale sunt din ce în ce mai importante pentru eforturile Greciei de a-și relansa economia. Punerea în aplicare și finalizarea cu succes a acestor reforme ar trebui să contribuie în mod semnificativ la sprijinirea creșterii economice a Greciei pe termen mediu și lung. Grecia face obiectul unei raportări trimestriale cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a angajamentelor asumate în cadrul supravegherii mai stricte, iar un raport favorabil poate, pe o bază semestrială, să deschidă calea pentru aplicarea unor măsuri de reducere a datoriei în valoare de 0,7 % din PIB pe an. Deblocarea primelor două tranșe de măsuri de politică contingentă privind datoria, în valoare de 970 de milioane EUR și, respectiv, 767 de milioane EUR a fost convenită de Eurogrup în aprilie 2019 și, respectiv, în decembrie 2019. Cel de al șaselea raport privind supravegherea mai strictă, care evaluează progresele realizate de Grecia în ceea ce privește punerea în aplicare a angajamentelor sale, a fost publicat la 20 mai 2020. |
| --- | --- |

(26)

În urma finalizării cu succes a programului de asistență financiară din cadrul Mecanismului european de stabilitate în 2018, Grecia face obiectul unei supravegheri mai stricte în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7). Activarea supravegherii mai stricte pentru Grecia în temeiul Deciziilor de punere în aplicare (UE) 2018/1192 (8) și (UE) 2019/338 (9) ale Comisiei confirmă faptul că, pe termen mediu, Grecia trebuie să continue să adopte măsuri pentru a aborda potențialele surse de dezechilibre macroeconomice, punând în aplicare în același timp reforme structurale pentru a sprijini o creștere economică solidă și durabilă. Grecia și-a luat angajamentul în cadrul reuniunii Eurogrupului din 22 iunie 2018 de a continua toate reformele-cheie adoptate în cadrul programului până la finalizarea integrală a acestora. De asemenea, Grecia s-a angajat să pună în aplicare măsuri specifice legate de politicile bugetare și bugetar-structurale, bunăstarea socială, stabilitatea financiară, piața forței de muncă și piața produselor, privatizare, funcționarea sistemului de justiție, administrația publică și lupta anticorupție. Aceste reforme structurale sunt din ce în ce mai importante pentru eforturile Greciei de a-și relansa economia. Punerea în aplicare și finalizarea cu succes a acestor reforme ar trebui să contribuie în mod semnificativ la sprijinirea creșterii economice a Greciei pe termen mediu și lung. Grecia face obiectul unei raportări trimestriale cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a angajamentelor asumate în cadrul supravegherii mai stricte, iar un raport favorabil poate, pe o bază semestrială, să deschidă calea pentru aplicarea unor măsuri de reducere a datoriei în valoare de 0,7 % din PIB pe an. Deblocarea primelor două tranșe de măsuri de politică contingentă privind datoria, în valoare de 970 de milioane EUR și, respectiv, 767 de milioane EUR a fost convenită de Eurogrup în aprilie 2019 și, respectiv, în decembrie 2019. Cel de al șaselea raport privind supravegherea mai strictă, care evaluează progresele realizate de Grecia în ceea ce privește punerea în aplicare a angajamentelor sale, a fost publicat la 20 mai 2020.

| (27) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire din criza actuală. |
| --- | --- |

(27)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire din criza actuală.

| (28) | În special, este esențial ca, în situația actuală, să se pună în continuare accentul pe reorganizarea sistemului bancar pentru a se menține stabilitatea financiară și a se elibera capacități în sectorul bancar, astfel încât să se poată finanța redresarea economică. Sectorul bancar a devenit mai rezilient, ceea ce a condus la eliminarea controalelor asupra capitalului în septembrie 2019, dar provocările și riscurile moștenite rămân ridicate. Printre acestea se numără un stoc încă mare de credite neperformante, o poziție de capital care este în concordanță cu cerințele de capital, dar se confruntă cu o creștere a cererii de capital pe termen mediu, precum și o rentabilitate scăzută, dependentă de creșterea creditării. Ca urmare, băncile din Grecia sunt în mod special expuse riscului de creștere a costurilor de finanțare și de deteriorare din nou a calității activelor din cauza pandemiei de COVID-19. Măsuri precum promovarea unei funcționări neîntrerupte a pieței secundare pentru creditele neperformante, în paralel cu acordarea de noi împrumuturi și cu restructurarea creditelor viabile pe termen lung în conformitate cu standardele prudente de creditare, pot avea un rol-cheie în realizarea dublului obiectiv de atenuare a impactului pandemiei asupra calității activelor și de abordare a problemei creditelor neperformante moștenite. Punerea în aplicare a unei reforme a cadrului juridic care să permită executarea fără restricții a garanțiilor reale de la debitorii aflați în stare de nerambursare poate constitui un pas esențial în această direcție. |
| --- | --- |

(28)

În special, este esențial ca, în situația actuală, să se pună în continuare accentul pe reorganizarea sistemului bancar pentru a se menține stabilitatea financiară și a se elibera capacități în sectorul bancar, astfel încât să se poată finanța redresarea economică. Sectorul bancar a devenit mai rezilient, ceea ce a condus la eliminarea controalelor asupra capitalului în septembrie 2019, dar provocările și riscurile moștenite rămân ridicate. Printre acestea se numără un stoc încă mare de credite neperformante, o poziție de capital care este în concordanță cu cerințele de capital, dar se confruntă cu o creștere a cererii de capital pe termen mediu, precum și o rentabilitate scăzută, dependentă de creșterea creditării. Ca urmare, băncile din Grecia sunt în mod special expuse riscului de creștere a costurilor de finanțare și de deteriorare din nou a calității activelor din cauza pandemiei de COVID-19. Măsuri precum promovarea unei funcționări neîntrerupte a pieței secundare pentru creditele neperformante, în paralel cu acordarea de noi împrumuturi și cu restructurarea creditelor viabile pe termen lung în conformitate cu standardele prudente de creditare, pot avea un rol-cheie în realizarea dublului obiectiv de atenuare a impactului pandemiei asupra calității activelor și de abordare a problemei creditelor neperformante moștenite. Punerea în aplicare a unei reforme a cadrului juridic care să permită executarea fără restricții a garanțiilor reale de la debitorii aflați în stare de nerambursare poate constitui un pas esențial în această direcție.

| (29) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Grecia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(29)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Grecia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (30) | Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Grecia ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului. |
| --- | --- |

(30)

Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Grecia ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

| (31) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Greciei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Greciei în 2019. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Grecia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(31)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Greciei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Greciei în 2019. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Grecia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (32) | Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (10) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(32)

Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (10) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

| (33) | În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 2, 3 și 4 de mai jos, |
| --- | --- |

(33)

În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 2, 3 și 4 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și 2021, Grecia să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să consolideze reziliența sistemului de sănătate și să asigure un acces adecvat și egal la asistență medicală. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să atenueze impactul asupra ocupării forței de muncă și impactul social al crizei provocate de COVID-19, inclusiv prin punerea în aplicare a unor măsuri precum scheme de șomaj tehnic și asigurarea unui sprijin de activare eficace. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să implementeze rapid măsuri prin care să furnizeze lichidități, un flux continuu de credite și alte tipuri de finanțare a economiei, concentrându-se în special pe IMM-urile cele mai afectate de criză. Să concentreze la începutul perioadei aferente proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a încuraja redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către logistică și transporturi sigure și durabile, producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, infrastructura de mediu, precum și către infrastructura digitală de foarte mare capacitate și competențele digitale. Să îmbunătățească eficacitatea și digitalizarea administrației publice și să promoveze transformarea digitală a întreprinderilor. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să continue și să finalizeze reformele în conformitate cu angajamentele pentru perioada ulterioară programului asumate în cadrul reuniunii Eurogrupului din 22 iunie 2018 de a lansa o redresare economică durabilă, după reducerea treptată a restricțiilor impuse din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

4.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 42.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (JO L 140, 27.5.2013, p. 1).

7

(8)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1192 a Comisiei din 11 iulie 2018 cu privire la activarea unei supravegheri mai stricte pentru Grecia (JO L 211, 22.8.2018, p. 1).

8

(9)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/338 a Comisiei din 20 februarie 2019 privind prelungirea supravegherii mai stricte pentru Grecia (JO L 60, 28.2.2019, p. 17).

9

(10)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

10

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/54

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Spaniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru 2020

(2020/C 282/09)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Spania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de Recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Spania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de Recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

| (2) | Raportul de țară pentru Spania din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Spania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Spania în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Spania se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Potrivit analizei, nivelurile ridicate ale datoriei externe și interne, atât publice, cât și private, constituie în continuare vulnerabilități, în contextul unei rate a șomajului încă ridicate, și au relevanță transfrontalieră. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Spania din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Spania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Spania în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Spania se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Potrivit analizei, nivelurile ridicate ale datoriei externe și interne, atât publice, cât și private, constituie în continuare vulnerabilități, în contextul unei rate a șomajului încă ridicate, și au relevanță transfrontalieră.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Spania este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Spania este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale Spaniei din cauza profilurilor de specializare diferite. Acest lucru este valabil, de exemplu, pentru regiunile care se bazează în cea mai mare măsură pe turism, cum ar fi cele situate pe coasta Mediteranei, în Andaluzia sau în Insulele Baleare și în Insulele Canare, unde peste un sfert din locurile de muncă sunt legate de turism. Acest lucru antrenează un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale din Spania. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale Spaniei din cauza profilurilor de specializare diferite. Acest lucru este valabil, de exemplu, pentru regiunile care se bazează în cea mai mare măsură pe turism, cum ar fi cele situate pe coasta Mediteranei, în Andaluzia sau în Insulele Baleare și în Insulele Canare, unde peste un sfert din locurile de muncă sunt legate de turism. Acest lucru antrenează un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale din Spania. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | La 1 mai 2020, Spania și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

La 1 mai 2020, Spania și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, Spania se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Spania se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria.

| (12) | La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Spaniei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (7) nu depășește 0,6 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,65 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală realizată de Comisie confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2019. Acesta este un factor relevant în raportul Comisiei elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, care evaluează respectarea de către Spania a criteriului datoriei în 2019. |
| --- | --- |

(12)

La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Spaniei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (7) nu depășește 0,6 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,65 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală realizată de Comisie confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2019. Acesta este un factor relevant în raportul Comisiei elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, care evaluează respectarea de către Spania a criteriului datoriei în 2019.

| (13) | În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează că soldul global se va deteriora de la un deficit de 2,8 % din PIB în 2019 la un deficit de 10,3 % din PIB în 2020. După ce a scăzut la 95,5 % din PIB în 2019, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 115,5 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează că soldul global se va deteriora de la un deficit de 2,8 % din PIB în 2019 la un deficit de 10,3 % din PIB în 2020. După ce a scăzut la 95,5 % din PIB în 2019, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 115,5 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

| (14) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Spania a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 3,2 % din PIB. Cuantificarea măsurilor de creștere a deficitului coincide, în linii mari, cu estimările Comisiei, odată ce este luat în calcul tratamentul diferit al costului stabilizatorilor automați. Măsurile includ consolidarea serviciilor de sănătate, furnizarea de sprijin pentru venit lucrătorilor aflați în șomaj tehnic, scutiri specifice de contribuții la asigurările sociale și o prestație specială de încetare a activității pentru lucrătorii independenți a căror activitate a fost suspendată sau care au suferit o scădere semnificativă a veniturilor. În plus, Spania a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 9,2 % din PIB. Printre aceste măsuri se numără în special garanțiile pentru împrumuturi (8,8 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Spania sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(14)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Spania a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 3,2 % din PIB. Cuantificarea măsurilor de creștere a deficitului coincide, în linii mari, cu estimările Comisiei, odată ce este luat în calcul tratamentul diferit al costului stabilizatorilor automați. Măsurile includ consolidarea serviciilor de sănătate, furnizarea de sprijin pentru venit lucrătorilor aflați în șomaj tehnic, scutiri specifice de contribuții la asigurările sociale și o prestație specială de încetare a activității pentru lucrătorii independenți a căror activitate a fost suspendată sau care au suferit o scădere semnificativă a veniturilor. În plus, Spania a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 9,2 % din PIB. Printre aceste măsuri se numără în special garanțiile pentru împrumuturi (8,8 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Spania sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (15) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Spaniei va fi de –10,1 % din PIB în 2020 și de –6,7 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va ajunge la 115,6 % în 2020 și la 113,7 % în 2021. |
| --- | --- |

(15)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Spaniei va fi de –10,1 % din PIB în 2020 și de –6,7 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va ajunge la 115,6 % în 2020 și la 113,7 % în 2021.

| (16) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării de către Spania a regulii privind datoria în 2019 și a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu au fost îndeplinite criteriile privind deficitul și datoria, astfel cum sunt definite în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(16)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării de către Spania a regulii privind datoria în 2019 și a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu au fost îndeplinite criteriile privind deficitul și datoria, astfel cum sunt definite în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (17) | Măsurile luate pentru a opri răspândirea virusului care provoacă COVID-19 au un efect important asupra economiei și ar putea duce la o pierdere de 9,4 % din PIB în acest an. Impactul asupra ocupării forței de muncă, deși dificil de calculat în acest moment, va fi, de asemenea, considerabil. Aproape 700 000 de persoane și-au pierdut locul de muncă de la începutul crizei provocate de COVID-19, mai exact din februarie până în mai. Efectul asupra ocupării forței de muncă este în momentul de față atenuat de faptul că aproape 3,5 milioane de lucrători au fost înscriși în sisteme de șomaj tehnic (ERTE), ceea ce a împiedicat până în prezent pierderi imediate de locuri de muncă. Consecințele pandemiei de COVID-19 în Spania vor fi agravate de faptul că o proporție ridicată din forța de muncă lucrează în întreprinderi mici și mijlocii (IMM), de ponderea sectoarelor care sunt deosebit de afectate și care probabil se vor redresa mai lent, printre care turismul și comerțul cu amănuntul, precum și de rata ridicată de lucrători cu contract temporar în cadrul forței de muncă (26,3 % în 2019). Toți acești factori ar putea duce la un număr mare de pierderi de locuri de muncă și ar amplifica șocul. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului (care era de 13,6 % în februarie 2020) va crește la 18,9 % în 2020, urmând să scadă la 17 % în 2021. |
| --- | --- |

(17)

Măsurile luate pentru a opri răspândirea virusului care provoacă COVID-19 au un efect important asupra economiei și ar putea duce la o pierdere de 9,4 % din PIB în acest an. Impactul asupra ocupării forței de muncă, deși dificil de calculat în acest moment, va fi, de asemenea, considerabil. Aproape 700 000 de persoane și-au pierdut locul de muncă de la începutul crizei provocate de COVID-19, mai exact din februarie până în mai. Efectul asupra ocupării forței de muncă este în momentul de față atenuat de faptul că aproape 3,5 milioane de lucrători au fost înscriși în sisteme de șomaj tehnic (ERTE), ceea ce a împiedicat până în prezent pierderi imediate de locuri de muncă. Consecințele pandemiei de COVID-19 în Spania vor fi agravate de faptul că o proporție ridicată din forța de muncă lucrează în întreprinderi mici și mijlocii (IMM), de ponderea sectoarelor care sunt deosebit de afectate și care probabil se vor redresa mai lent, printre care turismul și comerțul cu amănuntul, precum și de rata ridicată de lucrători cu contract temporar în cadrul forței de muncă (26,3 % în 2019). Toți acești factori ar putea duce la un număr mare de pierderi de locuri de muncă și ar amplifica șocul. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului (care era de 13,6 % în februarie 2020) va crește la 18,9 % în 2020, urmând să scadă la 17 % în 2021.

| (18) | Autoritățile spaniole au încercat să atenueze impactul pandemiei de COVID-19 și al perioadei de izolare prin diverse pachete de măsuri, a căror valoare totală este de 145 de miliarde EUR. În cadrul eforturilor lor de combatere a bolii COVID-19, autoritățile și-au majorat cheltuielile cu serviciile sociale și de sănătate. Autoritățile au facilitat, de asemenea, utilizarea ERTE, cu scopul de a menține locurile de muncă și de a sprijini veniturile gospodăriilor. Salariații înscriși în ERTE primesc o prestație în valoare de 70 % din baza contribuției lor la asigurările sociale, cu un plafon inferior de 502 EUR și un plafon superior de 1 402 EUR. Raporturile de muncă rămân intacte pe durata aplicării ERTE, iar posibilitatea de a recurge la acest instrument juridic în cazuri de forță majoră legate de COVID-19 a fost recent prelungită până cel puțin la 30 iunie 2020. Întreprinderile care recurg la ERTE sunt scutite de obligația de a plăti o parte foarte mare din contribuțiile la asigurările sociale pentru lucrătorii cărora li se aplică acest sistem, cu condiția să le păstreze locurile de muncă timp de cel puțin șase luni de la reluarea activităților. Aceste măsuri merg mână în mână cu ajutoarele specifice (amânarea plății impozitelor, reduceri ale contribuțiilor la asigurările sociale și garanții de stat) acordate IMM-urilor și lucrătorilor independenți, care constituie temelia economiei spaniole, și reprezintă o încercare de a-i ajuta pe aceștia să evite falimentul și să își reia rapid activitatea de îndată ce se va încheia criza provocată de COVID-19. De asemenea, au fost adoptate măsuri de garantare a unui sprijin temporar pentru venit pentru lucrătorii independenți, lucrătorii cu contracte atipice și lucrătorii vulnerabili, care, în condiții normale, nu ar avea acces la protecție socială. |
| --- | --- |

(18)

Autoritățile spaniole au încercat să atenueze impactul pandemiei de COVID-19 și al perioadei de izolare prin diverse pachete de măsuri, a căror valoare totală este de 145 de miliarde EUR. În cadrul eforturilor lor de combatere a bolii COVID-19, autoritățile și-au majorat cheltuielile cu serviciile sociale și de sănătate. Autoritățile au facilitat, de asemenea, utilizarea ERTE, cu scopul de a menține locurile de muncă și de a sprijini veniturile gospodăriilor. Salariații înscriși în ERTE primesc o prestație în valoare de 70 % din baza contribuției lor la asigurările sociale, cu un plafon inferior de 502 EUR și un plafon superior de 1 402 EUR. Raporturile de muncă rămân intacte pe durata aplicării ERTE, iar posibilitatea de a recurge la acest instrument juridic în cazuri de forță majoră legate de COVID-19 a fost recent prelungită până cel puțin la 30 iunie 2020. Întreprinderile care recurg la ERTE sunt scutite de obligația de a plăti o parte foarte mare din contribuțiile la asigurările sociale pentru lucrătorii cărora li se aplică acest sistem, cu condiția să le păstreze locurile de muncă timp de cel puțin șase luni de la reluarea activităților. Aceste măsuri merg mână în mână cu ajutoarele specifice (amânarea plății impozitelor, reduceri ale contribuțiilor la asigurările sociale și garanții de stat) acordate IMM-urilor și lucrătorilor independenți, care constituie temelia economiei spaniole, și reprezintă o încercare de a-i ajuta pe aceștia să evite falimentul și să își reia rapid activitatea de îndată ce se va încheia criza provocată de COVID-19. De asemenea, au fost adoptate măsuri de garantare a unui sprijin temporar pentru venit pentru lucrătorii independenți, lucrătorii cu contracte atipice și lucrătorii vulnerabili, care, în condiții normale, nu ar avea acces la protecție socială.

| (19) | Sistemul de sănătate spaniol a obținut rezultate bune în materie de sănătate, în pofida nivelului relativ scăzut de investiții. Cu toate acestea, pandemia de COVID-19 a exercitat o presiune fără precedent asupra sistemului de sănătate și a evidențiat vulnerabilitatea acestuia la șocuri. Acțiunile imediate se concentrează asupra consolidării capacităților în ceea ce privește lucrătorii din domeniul sănătății și infrastructura și produsele medicale critice, pentru a salva vieți și a restabili starea de sănătate în timpul pandemiei. În timpul crizei provocate de COVID-19, persoanele cu handicap și persoanele în vârstă care primesc îngrijire rezidențială au fost deosebit de expuse. Trebuie să se asigure accesul continuu al acestora la asistență medicală și socială, inclusiv la servicii de îngrijire de urgență și de terapie intensivă. Ulterior, eforturile ar trebui să se concentreze pe îmbunătățirea rezilienței sistemului de sănătate, astfel încât acesta să poată din nou să funcționeze optim cât mai repede posibil și să facă față mai bine unor noi șocuri. Pandemia de COVID-19 a scos la iveală diferite probleme structurale existente, unele dintre acestea provenind din investiții insuficiente în infrastructuri fizice și din deficiențe în ceea ce privește recrutarea și condițiile de muncă ale lucrătorilor din domeniul sănătății. Există disparități regionale în ceea ce privește cheltuielile, resursele fizice și personalul, iar coordonarea dintre diferitele niveluri ale administrației publice nu este întotdeauna eficace. Pe termen mediu, furnizarea de asistență medicală ar putea răspunde mai bine provocărilor reprezentate de îmbătrânirea populației și de creșterea numărului persoanelor care suferă de afecțiuni cronice și al persoanelor cu handicap. Asistența medicală primară și dezvoltarea e-sănătății joacă un rol primordial în această privință. Pe termen mediu, va fi important să se asigure faptul că scăderea probabilă a resurselor ca urmare a încetinirii creșterii economice nu va afecta acoperirea medicală a populației și nu va duce la inechități în ceea ce privește accesul la servicii medicale. |
| --- | --- |

(19)

Sistemul de sănătate spaniol a obținut rezultate bune în materie de sănătate, în pofida nivelului relativ scăzut de investiții. Cu toate acestea, pandemia de COVID-19 a exercitat o presiune fără precedent asupra sistemului de sănătate și a evidențiat vulnerabilitatea acestuia la șocuri. Acțiunile imediate se concentrează asupra consolidării capacităților în ceea ce privește lucrătorii din domeniul sănătății și infrastructura și produsele medicale critice, pentru a salva vieți și a restabili starea de sănătate în timpul pandemiei. În timpul crizei provocate de COVID-19, persoanele cu handicap și persoanele în vârstă care primesc îngrijire rezidențială au fost deosebit de expuse. Trebuie să se asigure accesul continuu al acestora la asistență medicală și socială, inclusiv la servicii de îngrijire de urgență și de terapie intensivă. Ulterior, eforturile ar trebui să se concentreze pe îmbunătățirea rezilienței sistemului de sănătate, astfel încât acesta să poată din nou să funcționeze optim cât mai repede posibil și să facă față mai bine unor noi șocuri. Pandemia de COVID-19 a scos la iveală diferite probleme structurale existente, unele dintre acestea provenind din investiții insuficiente în infrastructuri fizice și din deficiențe în ceea ce privește recrutarea și condițiile de muncă ale lucrătorilor din domeniul sănătății. Există disparități regionale în ceea ce privește cheltuielile, resursele fizice și personalul, iar coordonarea dintre diferitele niveluri ale administrației publice nu este întotdeauna eficace. Pe termen mediu, furnizarea de asistență medicală ar putea răspunde mai bine provocărilor reprezentate de îmbătrânirea populației și de creșterea numărului persoanelor care suferă de afecțiuni cronice și al persoanelor cu handicap. Asistența medicală primară și dezvoltarea e-sănătății joacă un rol primordial în această privință. Pe termen mediu, va fi important să se asigure faptul că scăderea probabilă a resurselor ca urmare a încetinirii creșterii economice nu va afecta acoperirea medicală a populației și nu va duce la inechități în ceea ce privește accesul la servicii medicale.

| (20) | În pofida mai multor ani de progrese semnificative în ceea ce privește crearea de locuri de muncă, piața spaniolă a forței de muncă înregistra încă niveluri ridicate ale șomajului și ale segmentării pieței forței de muncă înainte de pandemia de COVID-19. Datele preliminare indică o creștere foarte mare a nivelului șomajului în Spania ca urmare a crizei provocate de COVID-19, ceea ce va afecta atât capacitatea deja limitată a serviciilor de ocupare a forței de muncă de a sprijini lucrătorii și angajatorii, cât și serviciile sociale. Pe termen mediu, în vederea obținerii redresării ar trebui să se instituie măsuri de sprijinire a ocupării forței de muncă, adoptate în consultare cu partenerii sociali, cum ar fi eliminarea treptată a sistemelor de șomaj tehnic, revizuirea sistemului de stimulente pentru angajare pentru a promova mai bine formele durabile de ocupare a forței de muncă, în special pentru tinerii lucrători, precum și asigurarea flexibilității condițiilor de muncă. Creșterea numărului de studenți care urmează studii în domeniile științei și tehnologiilor digitale, sporirea atractivității educației și a formării profesionale și asigurarea unor oportunități flexibile de perfecționare și recalificare profesională ar putea contribui la satisfacerea cererii tot mai mari în ceea ce privește competențele tehnice necesare pentru tranziția verde și cea digitală care vor însoți redresarea. Cu titlu mai general, îmbunătățirea orientării educaționale și profesionale și oferirea unui sprijin adecvat elevilor și studenților dezavantajați și regiunilor rămase în urmă ar putea contribui la rezultate educaționale mai bune. Pentru ca măsurile care ar putea fi adoptate în vederea realizării acestor obiective să aibă succes, va trebui să se aloce timpul necesar pentru construirea unui consens social și politic amplu și de durată în ceea ce privește reformele. |
| --- | --- |

(20)

În pofida mai multor ani de progrese semnificative în ceea ce privește crearea de locuri de muncă, piața spaniolă a forței de muncă înregistra încă niveluri ridicate ale șomajului și ale segmentării pieței forței de muncă înainte de pandemia de COVID-19. Datele preliminare indică o creștere foarte mare a nivelului șomajului în Spania ca urmare a crizei provocate de COVID-19, ceea ce va afecta atât capacitatea deja limitată a serviciilor de ocupare a forței de muncă de a sprijini lucrătorii și angajatorii, cât și serviciile sociale. Pe termen mediu, în vederea obținerii redresării ar trebui să se instituie măsuri de sprijinire a ocupării forței de muncă, adoptate în consultare cu partenerii sociali, cum ar fi eliminarea treptată a sistemelor de șomaj tehnic, revizuirea sistemului de stimulente pentru angajare pentru a promova mai bine formele durabile de ocupare a forței de muncă, în special pentru tinerii lucrători, precum și asigurarea flexibilității condițiilor de muncă. Creșterea numărului de studenți care urmează studii în domeniile științei și tehnologiilor digitale, sporirea atractivității educației și a formării profesionale și asigurarea unor oportunități flexibile de perfecționare și recalificare profesională ar putea contribui la satisfacerea cererii tot mai mari în ceea ce privește competențele tehnice necesare pentru tranziția verde și cea digitală care vor însoți redresarea. Cu titlu mai general, îmbunătățirea orientării educaționale și profesionale și oferirea unui sprijin adecvat elevilor și studenților dezavantajați și regiunilor rămase în urmă ar putea contribui la rezultate educaționale mai bune. Pentru ca măsurile care ar putea fi adoptate în vederea realizării acestor obiective să aibă succes, va trebui să se aloce timpul necesar pentru construirea unui consens social și politic amplu și de durată în ceea ce privește reformele.

| (21) | Din cauza efectelor pandemiei de COVID-19 asupra pieței forței de muncă, a fost necesar să se sprijine de urgență veniturile gospodăriilor afectate de criza provocată de COVID-19. Facilitarea utilizării sistemelor de șomaj tehnic a fost esențială în această privință. Cu toate acestea, lucrătorii temporari cu contracte pe termen foarte scurt, care constituie cea mai mare parte a noilor șomeri și dintre care mulți sunt tineri, de multe ori nu sunt eligibili pentru protecția standard împotriva șomajului. Pentru a sprijini o redresare durabilă și coeziunea socială, este necesar să se asigure faptul că toți lucrătorii, inclusiv lucrătorii temporari și cei independenți, au acces la o protecție socială adecvată și la politici active în domeniul pieței forței de muncă, pe lângă măsurile de urgență luate deja de guvern. |
| --- | --- |

(21)

Din cauza efectelor pandemiei de COVID-19 asupra pieței forței de muncă, a fost necesar să se sprijine de urgență veniturile gospodăriilor afectate de criza provocată de COVID-19. Facilitarea utilizării sistemelor de șomaj tehnic a fost esențială în această privință. Cu toate acestea, lucrătorii temporari cu contracte pe termen foarte scurt, care constituie cea mai mare parte a noilor șomeri și dintre care mulți sunt tineri, de multe ori nu sunt eligibili pentru protecția standard împotriva șomajului. Pentru a sprijini o redresare durabilă și coeziunea socială, este necesar să se asigure faptul că toți lucrătorii, inclusiv lucrătorii temporari și cei independenți, au acces la o protecție socială adecvată și la politici active în domeniul pieței forței de muncă, pe lângă măsurile de urgență luate deja de guvern.

| (22) | Criza provocată de COVID-19 va duce probabil la creșterea nivelurilor deja ridicate de sărăcie și excluziune socială în Spania, în special în rândul familiilor cu copii. În 2019, Spania era statul membru cu cea mai scăzută medie a prestațiilor familiale pe copil. Familiile cu venituri scăzute spre medii nu au dreptul la prestațiile pentru copii din Spania (care fac obiectul unor condiții stricte), iar deducerile fiscale le oferă doar un avantaj limitat. Cheltuielile cu protecția socială rămân puternic orientate către persoanele în vârstă și se preconizează că nivelul cheltuielilor cu pensiile va crește semnificativ pe termen mediu spre lung în cazul în care abaterile anunțate de la prevederile reformei sistemului de pensii din 2013 vor căpăta caracter permanent și nu se vor lua măsuri compensatorii adecvate. Dimpotrivă, contextul economic și social dificil creat de pandemia de COVID-19 necesită o solidaritate între generații în favoarea generațiilor mai tinere. Ajutorul de șomaj pentru șomerii de lungă durată și lucrătorii care nu îndeplinesc condițiile pentru a participa la sistemele contributive este în prezent dispersat în cadrul mai multor sisteme, ceea ce duce la o acoperire redusă. În Spania, doar 20 % din potențialii beneficiari au acces la sistemele regionale de venit minim existente, pe fondul unor disparități regionale importante în ceea ce privește acoperirea, durata, condițiile de acces și adecvarea. În actualul context, în care sunt necesare măsuri urgente, un sistem național permanent de garantare a veniturilor, cu o acoperire estimată de peste două milioane de beneficiari, a fost adoptat recent și își așteaptă ratificarea de către parlament, urmând să fie completat de sistemele regionale de venit minim existente. Impactul acestui sistem asupra reducerii sărăciei și sustenabilitatea sa pe termen scurt și mediu nu pot fi evaluate în această etapă. |
| --- | --- |

(22)

Criza provocată de COVID-19 va duce probabil la creșterea nivelurilor deja ridicate de sărăcie și excluziune socială în Spania, în special în rândul familiilor cu copii. În 2019, Spania era statul membru cu cea mai scăzută medie a prestațiilor familiale pe copil. Familiile cu venituri scăzute spre medii nu au dreptul la prestațiile pentru copii din Spania (care fac obiectul unor condiții stricte), iar deducerile fiscale le oferă doar un avantaj limitat. Cheltuielile cu protecția socială rămân puternic orientate către persoanele în vârstă și se preconizează că nivelul cheltuielilor cu pensiile va crește semnificativ pe termen mediu spre lung în cazul în care abaterile anunțate de la prevederile reformei sistemului de pensii din 2013 vor căpăta caracter permanent și nu se vor lua măsuri compensatorii adecvate. Dimpotrivă, contextul economic și social dificil creat de pandemia de COVID-19 necesită o solidaritate între generații în favoarea generațiilor mai tinere. Ajutorul de șomaj pentru șomerii de lungă durată și lucrătorii care nu îndeplinesc condițiile pentru a participa la sistemele contributive este în prezent dispersat în cadrul mai multor sisteme, ceea ce duce la o acoperire redusă. În Spania, doar 20 % din potențialii beneficiari au acces la sistemele regionale de venit minim existente, pe fondul unor disparități regionale importante în ceea ce privește acoperirea, durata, condițiile de acces și adecvarea. În actualul context, în care sunt necesare măsuri urgente, un sistem național permanent de garantare a veniturilor, cu o acoperire estimată de peste două milioane de beneficiari, a fost adoptat recent și își așteaptă ratificarea de către parlament, urmând să fie completat de sistemele regionale de venit minim existente. Impactul acestui sistem asupra reducerii sărăciei și sustenabilitatea sa pe termen scurt și mediu nu pot fi evaluate în această etapă.

| (23) | Un alt factor agravant legat de pandemia de COVID-19 în Spania este faptul că numărul mare de IMM-uri reprezintă o parte importantă a ocupării forței de muncă. Pentru a preveni falimentele evitabile, au fost adoptate de urgență măsuri de acordare a unui sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor prin împrumuturi și garanții, cu accent pe IMM-uri și pe sectoarele care vor fi afectate mai mult și pe termen mai lung de criza provocată de COVID-19, cum ar fi turismul (care în 2019 reprezenta 12 % din PIB-ul Spaniei). Pentru a da rezultate, aceste măsuri ar trebui puse în aplicare rapid și eficient de către intermediarii financiari. Autorizarea amânării plății impozitelor și a contribuțiilor sociale și accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice vor contribui, de asemenea, la îmbunătățirea fluxului de numerar al IMM-urilor. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. În vederea asigurării eficacității acestor măsuri, este important să se mențină eforturile de reducere a sarcinii administrative și de oferire de servicii publice digitale eficiente. Sprijinirea întreprinderilor din sectoarele cele mai afectate de criza provocată de COVID-19, protejarea competitivității societăților exportatoare și promovarea internaționalizării ca mijloc de consolidare a rezilienței întreprinderilor sunt cruciale pentru succesul redresării. |
| --- | --- |

(23)

Un alt factor agravant legat de pandemia de COVID-19 în Spania este faptul că numărul mare de IMM-uri reprezintă o parte importantă a ocupării forței de muncă. Pentru a preveni falimentele evitabile, au fost adoptate de urgență măsuri de acordare a unui sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor prin împrumuturi și garanții, cu accent pe IMM-uri și pe sectoarele care vor fi afectate mai mult și pe termen mai lung de criza provocată de COVID-19, cum ar fi turismul (care în 2019 reprezenta 12 % din PIB-ul Spaniei). Pentru a da rezultate, aceste măsuri ar trebui puse în aplicare rapid și eficient de către intermediarii financiari. Autorizarea amânării plății impozitelor și a contribuțiilor sociale și accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice vor contribui, de asemenea, la îmbunătățirea fluxului de numerar al IMM-urilor. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. În vederea asigurării eficacității acestor măsuri, este important să se mențină eforturile de reducere a sarcinii administrative și de oferire de servicii publice digitale eficiente. Sprijinirea întreprinderilor din sectoarele cele mai afectate de criza provocată de COVID-19, protejarea competitivității societăților exportatoare și promovarea internaționalizării ca mijloc de consolidare a rezilienței întreprinderilor sunt cruciale pentru succesul redresării.

| (24) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Perspectivele de redresare ale Spaniei vor depinde de capacitatea sa de a asigura creșterea productivității și de a promova inovarea, inclusiv prin intermediul tranziției digitale și a celei verzi. Rezultatele în materie de inovare ale Spaniei se situează sub media Uniunii în toate regiunile. Spania are rezultate nesatisfăcătoare în ceea ce privește capacitatea întreprinderilor de a inova, de a investi în active corporale și necorporale și de a utiliza în mod optim competențele populației, ceea ce ar putea avea un efect negativ asupra competitivității acestora într-o economie bazată pe cunoaștere. Criza provocată de COVID-19 a evidențiat importanța digitalizării în menținerea accesului la serviciile guvernamentale și la educație și formare, precum și în menținerea locurilor de muncă și a activității economice. Înainte de perioada de izolare, numai jumătate dintre școlile din Spania dispuneau de platforme de învățare digitală adecvate, existând disparități regionale semnificative. Trecerea bruscă la învățarea digitală a fost o provocare deosebită și pentru elevii și studenții vulnerabili, care nu aveau acces la soluții digitale acasă. Spania ar trebui să se asigure că toți elevii și studenții beneficiază de acces la învățarea digitală, inclusiv cei din zonele rurale și care fac parte din gospodării vulnerabile. Sprijinirea digitalizării întreprinderilor ar promova, de asemenea, competitivitatea întreprinderilor spaniole în cadrul lanțurilor valorice globale și ar spori capacitatea de a exporta a acestora, în special a IMM-urilor și a microîntreprinderilor. Adoptarea digitalului, inclusiv a tehnologiilor digitale avansate, și reducerea decalajului digital dintre zonele urbane și cele rurale ar îmbunătăți capacitatea de inovare a economiei spaniole. În plus, consolidarea guvernanței în materie de cercetare și inovare la toate nivelurile, precum și îmbunătățirea calității cercetării prin evaluări sistematice și stimularea organizațiilor de cercetare să coopereze cu sectorul privat ar putea duce la eficientizarea politicilor privind cercetarea și inovarea și ar putea accelera difuzarea inovării, ceea ce ar contribui la redresare. |
| --- | --- |

(24)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Perspectivele de redresare ale Spaniei vor depinde de capacitatea sa de a asigura creșterea productivității și de a promova inovarea, inclusiv prin intermediul tranziției digitale și a celei verzi. Rezultatele în materie de inovare ale Spaniei se situează sub media Uniunii în toate regiunile. Spania are rezultate nesatisfăcătoare în ceea ce privește capacitatea întreprinderilor de a inova, de a investi în active corporale și necorporale și de a utiliza în mod optim competențele populației, ceea ce ar putea avea un efect negativ asupra competitivității acestora într-o economie bazată pe cunoaștere. Criza provocată de COVID-19 a evidențiat importanța digitalizării în menținerea accesului la serviciile guvernamentale și la educație și formare, precum și în menținerea locurilor de muncă și a activității economice. Înainte de perioada de izolare, numai jumătate dintre școlile din Spania dispuneau de platforme de învățare digitală adecvate, existând disparități regionale semnificative. Trecerea bruscă la învățarea digitală a fost o provocare deosebită și pentru elevii și studenții vulnerabili, care nu aveau acces la soluții digitale acasă. Spania ar trebui să se asigure că toți elevii și studenții beneficiază de acces la învățarea digitală, inclusiv cei din zonele rurale și care fac parte din gospodării vulnerabile. Sprijinirea digitalizării întreprinderilor ar promova, de asemenea, competitivitatea întreprinderilor spaniole în cadrul lanțurilor valorice globale și ar spori capacitatea de a exporta a acestora, în special a IMM-urilor și a microîntreprinderilor. Adoptarea digitalului, inclusiv a tehnologiilor digitale avansate, și reducerea decalajului digital dintre zonele urbane și cele rurale ar îmbunătăți capacitatea de inovare a economiei spaniole. În plus, consolidarea guvernanței în materie de cercetare și inovare la toate nivelurile, precum și îmbunătățirea calității cercetării prin evaluări sistematice și stimularea organizațiilor de cercetare să coopereze cu sectorul privat ar putea duce la eficientizarea politicilor privind cercetarea și inovarea și ar putea accelera difuzarea inovării, ceea ce ar contribui la redresare.

| (25) | Transformarea Spaniei într-o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei va necesita investiții considerabile și de durată în energie din surse regenerabile, infrastructuri energetice durabile, eficiență energetică și transporturi durabile, printre altele. Investițiile ar trebui să fie concentrate la începutul perioadei, pentru a contribui la tranziția verde pe parcursul procesului de redresare, în conformitate cu Planul național al Spaniei privind clima și energia. Promovarea unui sistem energetic integrat ar trebui să faciliteze pătrunderea pe piață a energiei din surse regenerabile. Reducerea consumului de energie al clădirilor private și publice prin renovări la scară largă, precum și dezvoltarea rețelelor inteligente și a stocării energiei electrice din surse regenerabile ar contribui la o mai bună gestionare a cererii, sprijinind în același timp crearea de locuri de muncă pe parcursul procesului de redresare. Efectuarea de investiții suplimentare în infrastructurile energetice, inclusiv în interconectările rețelelor electrice cu restul Uniunii, ar contribui la îmbunătățirea integrării pieței interne de energie a Uniunii, consolidându-se în același timp concurența și facilitându-se introducerea energiei din surse regenerabile. De asemenea, ar trebui să se facă eforturi suplimentare de promovare a transportului durabil și eficient, inclusiv prin consolidarea serviciilor de transport public și prin instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi, în special pentru vehiculele electrice. De asemenea, vor fi necesare investiții care să permită o utilizare mai extinsă a transportului feroviar de marfă, inclusiv a conexiunilor transfrontaliere cu Franța și Portugalia și a legăturilor cu porturile și cu centrele logistice. În plus, anumite zone din Spania sunt printre cele mai expuse la schimbările climatice din Europa. Resursele de apă sunt supuse unor presiuni, iar situația privind infrastructura pentru gestionarea apei și a deșeurilor nu este aceeași în întreaga țară. Investițiile verzi pot contribui la combaterea efectelor negative ale schimbărilor climatice, precum valurile de căldură, secetele, inundațiile și incendiile forestiere, la conservarea pădurilor, la îmbunătățirea calității aerului și a gestionării apei și a deșeurilor, precum și la dezvoltarea potențialului economiei circulare. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Spania să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite Spaniei să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(25)

Transformarea Spaniei într-o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei va necesita investiții considerabile și de durată în energie din surse regenerabile, infrastructuri energetice durabile, eficiență energetică și transporturi durabile, printre altele. Investițiile ar trebui să fie concentrate la începutul perioadei, pentru a contribui la tranziția verde pe parcursul procesului de redresare, în conformitate cu Planul național al Spaniei privind clima și energia. Promovarea unui sistem energetic integrat ar trebui să faciliteze pătrunderea pe piață a energiei din surse regenerabile. Reducerea consumului de energie al clădirilor private și publice prin renovări la scară largă, precum și dezvoltarea rețelelor inteligente și a stocării energiei electrice din surse regenerabile ar contribui la o mai bună gestionare a cererii, sprijinind în același timp crearea de locuri de muncă pe parcursul procesului de redresare. Efectuarea de investiții suplimentare în infrastructurile energetice, inclusiv în interconectările rețelelor electrice cu restul Uniunii, ar contribui la îmbunătățirea integrării pieței interne de energie a Uniunii, consolidându-se în același timp concurența și facilitându-se introducerea energiei din surse regenerabile. De asemenea, ar trebui să se facă eforturi suplimentare de promovare a transportului durabil și eficient, inclusiv prin consolidarea serviciilor de transport public și prin instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi, în special pentru vehiculele electrice. De asemenea, vor fi necesare investiții care să permită o utilizare mai extinsă a transportului feroviar de marfă, inclusiv a conexiunilor transfrontaliere cu Franța și Portugalia și a legăturilor cu porturile și cu centrele logistice. În plus, anumite zone din Spania sunt printre cele mai expuse la schimbările climatice din Europa. Resursele de apă sunt supuse unor presiuni, iar situația privind infrastructura pentru gestionarea apei și a deșeurilor nu este aceeași în întreaga țară. Investițiile verzi pot contribui la combaterea efectelor negative ale schimbărilor climatice, precum valurile de căldură, secetele, inundațiile și incendiile forestiere, la conservarea pădurilor, la îmbunătățirea calității aerului și a gestionării apei și a deșeurilor, precum și la dezvoltarea potențialului economiei circulare. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Spania să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite Spaniei să utilizeze acest fond în mod optim.

| (26) | În Spania, fragmentarea și barierele în materie de reglementare împiedică întreprinderile să beneficieze de economii de scară și au un impact negativ asupra productivității. Legea privind unitatea pieței, care este deja pusă în aplicare de instanțe și de autoritățile din domeniul concurenței, ar trebui utilizată mai activ pentru promovarea unei mai bune reglementări și concurențe pe perioada redresării. În acest context, restricțiile stricte în materie de proprietate și de piață care au vizat asigurarea furnizării de bunuri și servicii strategice în timpul pandemiei de COVID-19 ar trebui eliminate de îndată ce va înceta situația de urgență. La un nivel mai general, o coordonare mai pronunțată și susținută între diferitele niveluri ale administrației publice ar putea duce la creșterea eficacității politicilor ce vizează facilitarea redresării. De asemenea, este esențial să se asigure că structura de guvernanță creată deja de actele legislative de punere în aplicare a directivelor din 2014 privind achizițiile publice poate funcționa la maximum cât mai curând posibil, pentru a garanta o utilizare eficientă a investițiilor publice care pot sprijini redresarea. Ar trebui intensificată activitatea de elaborare a strategiei naționale cuprinzătoare în domeniul achizițiilor publice, în strânsă cooperare cu reprezentanții administrației publice de la toate nivelurile (central, regional și local), prin intermediul Comitetului de cooperare. |
| --- | --- |

(26)

În Spania, fragmentarea și barierele în materie de reglementare împiedică întreprinderile să beneficieze de economii de scară și au un impact negativ asupra productivității. Legea privind unitatea pieței, care este deja pusă în aplicare de instanțe și de autoritățile din domeniul concurenței, ar trebui utilizată mai activ pentru promovarea unei mai bune reglementări și concurențe pe perioada redresării. În acest context, restricțiile stricte în materie de proprietate și de piață care au vizat asigurarea furnizării de bunuri și servicii strategice în timpul pandemiei de COVID-19 ar trebui eliminate de îndată ce va înceta situația de urgență. La un nivel mai general, o coordonare mai pronunțată și susținută între diferitele niveluri ale administrației publice ar putea duce la creșterea eficacității politicilor ce vizează facilitarea redresării. De asemenea, este esențial să se asigure că structura de guvernanță creată deja de actele legislative de punere în aplicare a directivelor din 2014 privind achizițiile publice poate funcționa la maximum cât mai curând posibil, pentru a garanta o utilizare eficientă a investițiilor publice care pot sprijini redresarea. Ar trebui intensificată activitatea de elaborare a strategiei naționale cuprinzătoare în domeniul achizițiilor publice, în strânsă cooperare cu reprezentanții administrației publice de la toate nivelurile (central, regional și local), prin intermediul Comitetului de cooperare.

| (27) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(27)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (28) | De asemenea, încheierea rapidă a procedurilor de insolvență va avea un rol esențial în asigurarea lichidității societăților și a unei realocări eficace a resurselor, precum și în promovarea spiritului antreprenorial și a stabilității sectorului financiar. Este esențial să se protejeze capacitatea sistemului judiciar de a trata în mod eficient procedurile de insolvență. Acest lucru este deosebit de important, deoarece actuala suspendare a activității instanțelor și creșterea preconizată a numărului de litigii ca urmare a recesiunii cauzate de pandemia de COVID-19 pot exacerba și mai mult provocările existente, ca urmare a procedurilor tot mai lungi și a numărului tot mai mare de cauze aflate pe rol. |
| --- | --- |

(28)

De asemenea, încheierea rapidă a procedurilor de insolvență va avea un rol esențial în asigurarea lichidității societăților și a unei realocări eficace a resurselor, precum și în promovarea spiritului antreprenorial și a stabilității sectorului financiar. Este esențial să se protejeze capacitatea sistemului judiciar de a trata în mod eficient procedurile de insolvență. Acest lucru este deosebit de important, deoarece actuala suspendare a activității instanțelor și creșterea preconizată a numărului de litigii ca urmare a recesiunii cauzate de pandemia de COVID-19 pot exacerba și mai mult provocările existente, ca urmare a procedurilor tot mai lungi și a numărului tot mai mare de cauze aflate pe rol.

| (29) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Spania va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(29)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Spania va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (30) | Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Spania ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului. |
| --- | --- |

(30)

Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Spania ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

| (31) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Spaniei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Spaniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Spania, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(31)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Spaniei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Spaniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Spania, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (32) | Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (8) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(32)

Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (8) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

| (33) | În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 2 și 4, |
| --- | --- |

(33)

În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 2 și 4,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Spania să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să consolideze reziliența și capacitatea sistemului de sănătate în ceea ce privește lucrătorii din domeniul sănătății, produsele și infrastructura medicală critică. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să sprijine ocuparea forței de muncă prin măsuri de păstrare a locurilor de muncă, stimulente eficace pentru angajare și dezvoltarea competențelor. Să consolideze protecția față de șomaj, în special pentru lucrătorii cu contracte atipice. Să îmbunătățească gradul de acoperire și de adecvare al sistemelor de venit minim și al sprijinului familial, precum și accesul la învățarea digitală. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să asigure punerea în aplicare eficace a măsurilor de furnizare de lichidități pentru IMM-uri și pentru lucrătorii independenți, inclusiv prin evitarea efectuării cu întârziere a plăților. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către stimularea cercetării și a inovării, producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, infrastructurile energetice, gestionarea apei și a deșeurilor și transporturile durabile. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să îmbunătățească coordonarea dintre diferitele niveluri ale administrației publice și să consolideze cadrul pentru achizițiile publice pentru a sprijini în mod eficient redresarea. |
| --- | --- |

4.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 48.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu prestațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

7

(8)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/62 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/62

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Franței pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Franței pentru 2020

(2020/C 282/10)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Franța ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Franța ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

| (2) | Raportul de țară pentru Franța din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Franța în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Franța în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Franța se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Mai precis, aceste dezechilibre sunt legate de nivelul ridicat al datoriei publice și de dinamica slabă a competitivității, în contextul unei creșteri scăzute a productivității, toate aceste elemente având o relevanță transfrontalieră. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Franța din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Franța în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Franța în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Franța se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Mai precis, aceste dezechilibre sunt legate de nivelul ridicat al datoriei publice și de dinamica slabă a competitivității, în contextul unei creșteri scăzute a productivității, toate aceste elemente având o relevanță transfrontalieră.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Franța este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Franța este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale țării din cauza profilurilor de specializare diferite, în special în regiunile care se bazează în mod semnificativ pe turism – cum ar fi regiunile ultraperiferice – și, în general, pe relațiile comerciale directe cu consumatorii. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale și teritoriale în Franța, agravând tendința deja observată de accentuare treptată a disparităților dintre regiunea-capitală, orașele mari și restul țării, dintre zonele urbane și cele rurale și dintre metropolă și regiunile ultraperiferice. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale țării din cauza profilurilor de specializare diferite, în special în regiunile care se bazează în mod semnificativ pe turism – cum ar fi regiunile ultraperiferice – și, în general, pe relațiile comerciale directe cu consumatorii. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale și teritoriale în Franța, agravând tendința deja observată de accentuare treptată a disparităților dintre regiunea-capitală, orașele mari și restul țării, dintre zonele urbane și cele rurale și dintre metropolă și regiunile ultraperiferice. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | Franța și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 7 mai 2020, iar Programul de stabilitate pentru 2020 la 30 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

Franța și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 7 mai 2020, iar Programul de stabilitate pentru 2020 la 30 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, Franța se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria. La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Franței să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (7) nu depășește 1,4 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală a Comisiei confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2019, precum și în exercițiile 2018 și 2019 luate împreună. Acesta este un factor relevant în raportul Comisiei elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, care evaluează respectarea de către Franța a criteriului datoriei în 2019. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Franța se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria. La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Franței să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (7) nu depășește 1,4 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală a Comisiei confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2019, precum și în exercițiile 2018 și 2019 luate împreună. Acesta este un factor relevant în raportul Comisiei elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, care evaluează respectarea de către Franța a criteriului datoriei în 2019.

| (12) | În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează că soldul global se va deteriora de la un deficit de 3,0 % din PIB în 2019 la un deficit de 9,0 % din PIB în 2020. După ce s-a stabilizat la 98,1 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 115,2 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează că soldul global se va deteriora de la un deficit de 3,0 % din PIB în 2019 la un deficit de 9,0 % din PIB în 2020. După ce s-a stabilizat la 98,1 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 115,2 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Franța a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare reprezintă 1,9 % din PIB. Măsurile respective includ finanțarea unui sistem de șomaj parțial reprezentând 1,1 % din PIB; cheltuieli suplimentare vizând consolidarea serviciilor de sănătate, indemnizații de asigurări sociale de sănătate și compensații pentru personalul medical, reprezentând 0,4 % din PIB; crearea unui fond de solidaritate reprezentând 0,3 % din PIB, pentru a oferi sprijin direct atât întreprinderilor mici și foarte mici, cât și lucrătorilor independenți. În plus, Franța a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 17 % din PIB. Măsurile respective includ amânarea plății impozitelor și a contribuțiilor la asigurările sociale pentru întreprinderi, rambursarea accelerată a creditelor fiscale și a creditelor TVA, crearea unei rezerve speciale pentru a acorda sprijin direct întreprinderilor strategice prin intermediul investițiilor de capital (3,1 % din PIB) și al garanțiilor pentru împrumuturi (13,9 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Franța sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Franța a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare reprezintă 1,9 % din PIB. Măsurile respective includ finanțarea unui sistem de șomaj parțial reprezentând 1,1 % din PIB; cheltuieli suplimentare vizând consolidarea serviciilor de sănătate, indemnizații de asigurări sociale de sănătate și compensații pentru personalul medical, reprezentând 0,4 % din PIB; crearea unui fond de solidaritate reprezentând 0,3 % din PIB, pentru a oferi sprijin direct atât întreprinderilor mici și foarte mici, cât și lucrătorilor independenți. În plus, Franța a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 17 % din PIB. Măsurile respective includ amânarea plății impozitelor și a contribuțiilor la asigurările sociale pentru întreprinderi, rambursarea accelerată a creditelor fiscale și a creditelor TVA, crearea unei rezerve speciale pentru a acorda sprijin direct întreprinderilor strategice prin intermediul investițiilor de capital (3,1 % din PIB) și al garanțiilor pentru împrumuturi (13,9 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Franța sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (14) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Franței va fi de -9,9 % din PIB în 2020 și de -4,0 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va ajunge la 116,5 % în 2020 și la 111,9 % în 2021. |
| --- | --- |

(14)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Franței va fi de -9,9 % din PIB în 2020 și de -4,0 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va ajunge la 116,5 % în 2020 și la 111,9 % în 2021.

| (15) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării de către Franța a regulii privind datoria în 2019 și a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu au fost îndeplinite criteriile privind deficitul și datoria, astfel cum sunt definite în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(15)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării de către Franța a regulii privind datoria în 2019 și a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu au fost îndeplinite criteriile privind deficitul și datoria, astfel cum sunt definite în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (16) | Sistemul francez de sănătate este eficace în ceea ce privește obținerea unor rezultate bune. Cu toate acestea, criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat unele deficiențe în ceea ce privește gradul de pregătire a sistemului în caz de pandemii. Printre acestea se numără a) dificultăți în a asigura disponibilitatea în timp util a lucrătorilor din domeniul sănătății, a bunurilor esențiale și a echipamentelor individuale de protecție, precum și b) probleme structurale latente. În ceea ce privește prima deficiență, Franța și-a mobilizat rezerva de personal și echipament medical și paramedical, făcând inclusiv apel la studenți la medicină și la medici și asistenți medicali pensionari. Coordonarea reacției la nivelul tuturor segmentelor sistemului de sănătate rămâne o provocare. În ceea ce privește a doua deficiență, aceasta este rezultatul lipsei de investiții în infrastructuri fizice și în resurse umane, al unei adaptări limitate în ceea ce privește organizarea serviciilor și al necesității unei mai bune coordonări între actorii din sectorul public și privat. Aceste provocări sunt agravate de disparitățile regionale persistente. De exemplu, deși procentul de medici în activitate se situează în jurul mediei UE, aproximativ 18 % din populația Franței locuiește în zone în care accesul la un medic generalist este limitat. Sunt necesare și alte eforturi decisive pentru digitalizarea serviciilor de sănătate, demers care reprezintă o piatră de temelie a strategiei guvernului de transformare a sistemului de sănătate. Criza provocată de pandemia de COVID-19 arată că o mai bună utilizare a e-sănătății, în special a telemedicinii, este importantă în perioade de pandemie. |
| --- | --- |

(16)

Sistemul francez de sănătate este eficace în ceea ce privește obținerea unor rezultate bune. Cu toate acestea, criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat unele deficiențe în ceea ce privește gradul de pregătire a sistemului în caz de pandemii. Printre acestea se numără a) dificultăți în a asigura disponibilitatea în timp util a lucrătorilor din domeniul sănătății, a bunurilor esențiale și a echipamentelor individuale de protecție, precum și b) probleme structurale latente. În ceea ce privește prima deficiență, Franța și-a mobilizat rezerva de personal și echipament medical și paramedical, făcând inclusiv apel la studenți la medicină și la medici și asistenți medicali pensionari. Coordonarea reacției la nivelul tuturor segmentelor sistemului de sănătate rămâne o provocare. În ceea ce privește a doua deficiență, aceasta este rezultatul lipsei de investiții în infrastructuri fizice și în resurse umane, al unei adaptări limitate în ceea ce privește organizarea serviciilor și al necesității unei mai bune coordonări între actorii din sectorul public și privat. Aceste provocări sunt agravate de disparitățile regionale persistente. De exemplu, deși procentul de medici în activitate se situează în jurul mediei UE, aproximativ 18 % din populația Franței locuiește în zone în care accesul la un medic generalist este limitat. Sunt necesare și alte eforturi decisive pentru digitalizarea serviciilor de sănătate, demers care reprezintă o piatră de temelie a strategiei guvernului de transformare a sistemului de sănătate. Criza provocată de pandemia de COVID-19 arată că o mai bună utilizare a e-sănătății, în special a telemedicinii, este importantă în perioade de pandemie.

| (17) | Criza provocată de pandemia de COVID-19 are un impact negativ asupra pieței forței de muncă și asupra condițiilor sociale din Franța. În ciuda faptului că s-au luat măsuri de atenuare, rata șomajului urmează să crească la 10,1 % în 2020, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, și să scadă apoi la un nivel de 9,7 % în 2021. Printre aceste măsuri se numără modificarea și prelungirea sistemului de șomaj tehnic, extinderea temporară a drepturilor persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, precum și măsurile adoptate pentru a sprijini întreprinderile și lucrătorii și a asigura funcționarea serviciilor publice și a sistemului de sănătate. Segmentarea persistentă a pieței muncii rămâne o sursă de îngrijorare. În 2019, aproximativ două treimi din noile recrutări erau contracte pe termen scurt de mai puțin de o lună. Rata de tranziție de la contactele pe termen scurt la cele pe durată nedeterminată este una dintre cele mai scăzute din Uniune. Recenta reformă a sistemului de indemnizații de șomaj (Unédic) viza consolidarea sustenabilității financiare a sistemului și abordarea segmentării. Cu toate acestea, anumite părți ale reformei legate de normele privind indemnizațiile au fost suspendate din cauza crizei provocate de pandemia de COVID-19. Având în vedere contextul deteriorat, este important să se asigure că toate persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă, indiferent de statutul lor profesional anterior, pot beneficia de indemnizații de șomaj, precum și de un sprijin activ pentru găsirea unui loc de muncă. Pentru a aborda decalajele între competențe și cererea pieței și a îmbunătăți reziliența pieței forței de muncă, eforturile ar trebui să vizeze în continuare promovarea realocării forței de muncă între sectoare. Înainte de izbucnirea pandemiei de COVID-19, angajatorii au raportat din ce în ce mai des dificultăți în a găsi candidați potriviți pentru recrutare, invocând necesitatea de a promova actualizarea competențelor și recalificarea. De exemplu, deși sectorul tehnologiei informației este afectat în mod deosebit de lipsa de personal calificat, absolvenții din acest domeniu reprezintă doar 3,5 % din numărul total de absolvenți de învățământ terțiar. |
| --- | --- |

(17)

Criza provocată de pandemia de COVID-19 are un impact negativ asupra pieței forței de muncă și asupra condițiilor sociale din Franța. În ciuda faptului că s-au luat măsuri de atenuare, rata șomajului urmează să crească la 10,1 % în 2020, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, și să scadă apoi la un nivel de 9,7 % în 2021. Printre aceste măsuri se numără modificarea și prelungirea sistemului de șomaj tehnic, extinderea temporară a drepturilor persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, precum și măsurile adoptate pentru a sprijini întreprinderile și lucrătorii și a asigura funcționarea serviciilor publice și a sistemului de sănătate. Segmentarea persistentă a pieței muncii rămâne o sursă de îngrijorare. În 2019, aproximativ două treimi din noile recrutări erau contracte pe termen scurt de mai puțin de o lună. Rata de tranziție de la contactele pe termen scurt la cele pe durată nedeterminată este una dintre cele mai scăzute din Uniune. Recenta reformă a sistemului de indemnizații de șomaj (Unédic) viza consolidarea sustenabilității financiare a sistemului și abordarea segmentării. Cu toate acestea, anumite părți ale reformei legate de normele privind indemnizațiile au fost suspendate din cauza crizei provocate de pandemia de COVID-19. Având în vedere contextul deteriorat, este important să se asigure că toate persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă, indiferent de statutul lor profesional anterior, pot beneficia de indemnizații de șomaj, precum și de un sprijin activ pentru găsirea unui loc de muncă. Pentru a aborda decalajele între competențe și cererea pieței și a îmbunătăți reziliența pieței forței de muncă, eforturile ar trebui să vizeze în continuare promovarea realocării forței de muncă între sectoare. Înainte de izbucnirea pandemiei de COVID-19, angajatorii au raportat din ce în ce mai des dificultăți în a găsi candidați potriviți pentru recrutare, invocând necesitatea de a promova actualizarea competențelor și recalificarea. De exemplu, deși sectorul tehnologiei informației este afectat în mod deosebit de lipsa de personal calificat, absolvenții din acest domeniu reprezintă doar 3,5 % din numărul total de absolvenți de învățământ terțiar.

| (18) | În contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19, este deosebit de important să se asigure funcționarea infrastructurii critice și libera circulație a mărfurilor pe piața unică, precum și să se monitorizeze și să se asigure funcționarea corectă a lanțurilor de aprovizionare în cooperare cu țările învecinate. În acest scop, ridicarea restricțiilor la export pentru anumite produse medicale, adoptate în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19, va contribui la satisfacerea nevoilor cetățenilor din întreaga Uniune în mod coerent și într-un spirit de solidaritate, va evita riscul de deficite și întreruperi ale lanțurilor de aprovizionare și, în cele din urmă, va deschide calea către o strategie de succes, coordonată la nivelul Uniunii, pentru a ieși din criză. |
| --- | --- |

(18)

În contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19, este deosebit de important să se asigure funcționarea infrastructurii critice și libera circulație a mărfurilor pe piața unică, precum și să se monitorizeze și să se asigure funcționarea corectă a lanțurilor de aprovizionare în cooperare cu țările învecinate. În acest scop, ridicarea restricțiilor la export pentru anumite produse medicale, adoptate în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19, va contribui la satisfacerea nevoilor cetățenilor din întreaga Uniune în mod coerent și într-un spirit de solidaritate, va evita riscul de deficite și întreruperi ale lanțurilor de aprovizionare și, în cele din urmă, va deschide calea către o strategie de succes, coordonată la nivelul Uniunii, pentru a ieși din criză.

| (19) | Franța a adoptat numeroase sisteme de sprijinire a lichidităților întreprinderilor, inclusiv în temeiul Cadrului temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei pandemii de COVID-19 (8). O punere în aplicare eficace și eficientă a unor astfel de sisteme este esențială pentru a se garanta că întreprinderile, în special întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), beneficiază de acestea. În procesul de elaborare și de punere în aplicare a acestor măsuri, este necesar să se țină seama de reziliența sectorului bancar. |
| --- | --- |

(19)

Franța a adoptat numeroase sisteme de sprijinire a lichidităților întreprinderilor, inclusiv în temeiul Cadrului temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei pandemii de COVID-19 (8). O punere în aplicare eficace și eficientă a unor astfel de sisteme este esențială pentru a se garanta că întreprinderile, în special întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), beneficiază de acestea. În procesul de elaborare și de punere în aplicare a acestor măsuri, este necesar să se țină seama de reziliența sectorului bancar.

| (20) | Mediul de afaceri general din Franța s-a îmbunătățit, însă trebuie continuate eforturile de simplificare a sistemului fiscal și de reducere a sarcinii administrative pentru întreprinderi, în special pentru a sprijini o redresare economică eficace pe termen mediu. De exemplu, potrivit evaluării Comisiei care a fost confirmată de către indicatorii OCDE din 2018 privind reglementarea piețelor de produse, în pofida progreselor și a adoptării mai multor măsuri în sectorul serviciilor, restricțiile de reglementare rămân mai ridicate în Franța decât în alte state membre, în special în ceea ce privește serviciile pentru întreprinderi, multe dintre acestea fiind profesii reglementate, precum și în ceea ce privește comerțul cu amănuntul. Fiind unul dintre cele mai afectate sectoare, sectorul serviciilor va juca un rol major în ceea ce privește ieșirea din criza provocată de pandemia de COVID-19 și redresarea. Redefinirea cerințelor privind accesul la activitățile de servicii și exercitarea acestora ar stimula inovarea, concurența și mobilitatea profesională, având un impact economic global pozitiv. Flexibilitatea în materie de reglementare ar putea, de asemenea, stimula redresarea activităților de vânzare cu amănuntul în urma pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(20)

Mediul de afaceri general din Franța s-a îmbunătățit, însă trebuie continuate eforturile de simplificare a sistemului fiscal și de reducere a sarcinii administrative pentru întreprinderi, în special pentru a sprijini o redresare economică eficace pe termen mediu. De exemplu, potrivit evaluării Comisiei care a fost confirmată de către indicatorii OCDE din 2018 privind reglementarea piețelor de produse, în pofida progreselor și a adoptării mai multor măsuri în sectorul serviciilor, restricțiile de reglementare rămân mai ridicate în Franța decât în alte state membre, în special în ceea ce privește serviciile pentru întreprinderi, multe dintre acestea fiind profesii reglementate, precum și în ceea ce privește comerțul cu amănuntul. Fiind unul dintre cele mai afectate sectoare, sectorul serviciilor va juca un rol major în ceea ce privește ieșirea din criza provocată de pandemia de COVID-19 și redresarea. Redefinirea cerințelor privind accesul la activitățile de servicii și exercitarea acestora ar stimula inovarea, concurența și mobilitatea profesională, având un impact economic global pozitiv. Flexibilitatea în materie de reglementare ar putea, de asemenea, stimula redresarea activităților de vânzare cu amănuntul în urma pandemiei de COVID-19.

| (21) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei aferente și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Acestea ar putea fi identificate în prioritățile Pactului verde european, în special în cadrul inițiativelor privind transporturile cu emisii scăzute de dioxid de carbon, energia din surse regenerabile și renovările clădirilor. Alături de transformarea digitală a economiei, acest demers ar putea contribui la stimularea pe termen scurt a redresării și la remedierea pe termen mediu a consecințelor crizei provocate de pandemia de COVID-19 și ar putea plasa Franța pe o traiectorie neutră din punct de vedere climatic care să fie sustenabilă pe termen lung, promovând în același timp poziția de lider a acesteia în domeniul tehnologic. Activitatea de pregătire a măsurilor de redresare s-ar putea baza pe planul național al Franței privind energia și clima, pe proiectele de interes comun și pe planurile de dezvoltare a infrastructurii. Efectuarea de investiții suplimentare în infrastructurile energetice, inclusiv în interconectările rețelelor electrice, ar contribui la îmbunătățirea integrării pieței interne UE a energiei și, în același timp, ar spori concurența și ar facilita introducerea energiei din surse regenerabile. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Franța să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Franței să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei aferente și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Acestea ar putea fi identificate în prioritățile Pactului verde european, în special în cadrul inițiativelor privind transporturile cu emisii scăzute de dioxid de carbon, energia din surse regenerabile și renovările clădirilor. Alături de transformarea digitală a economiei, acest demers ar putea contribui la stimularea pe termen scurt a redresării și la remedierea pe termen mediu a consecințelor crizei provocate de pandemia de COVID-19 și ar putea plasa Franța pe o traiectorie neutră din punct de vedere climatic care să fie sustenabilă pe termen lung, promovând în același timp poziția de lider a acesteia în domeniul tehnologic. Activitatea de pregătire a măsurilor de redresare s-ar putea baza pe planul național al Franței privind energia și clima, pe proiectele de interes comun și pe planurile de dezvoltare a infrastructurii. Efectuarea de investiții suplimentare în infrastructurile energetice, inclusiv în interconectările rețelelor electrice, ar contribui la îmbunătățirea integrării pieței interne UE a energiei și, în același timp, ar spori concurența și ar facilita introducerea energiei din surse regenerabile. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Franța să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Franței să utilizeze acest fond în mod optim.

| (22) | În timpul restricțiilor de deplasare a persoanelor, tehnologia digitală s-a dovedit vitală pentru menținerea accesului la serviciile guvernamentale, educaționale și medicale și pentru menținerea activității economice, prin munca la distanță și comerțul electronic. Pe termen mediu, digitalizarea oferă întreprinderilor, în special IMM-urilor, mai multe oportunități de a se redresa și a crește, punându-le în contact cu un număr mai mare de clienți potențiali, îmbunătățind eficiența proceselor de producție și oferind stimulente pentru inovare. Investițiile în digitalizare includ furnizarea unei infrastructuri adecvate și îmbunătățirea competențelor digitale ale populației în general, în special ale populației active. Implementarea planului Franței privind conectivitatea de foarte mare viteză în bandă largă (Plan France Très Haut Débit) pare să fie pe calea cea bună în ceea ce privește zonele urbane. În alte zone, însă, se mențin disparități importante în ceea ce privește acoperirea rețelelor de foarte mare viteză. |
| --- | --- |

(22)

În timpul restricțiilor de deplasare a persoanelor, tehnologia digitală s-a dovedit vitală pentru menținerea accesului la serviciile guvernamentale, educaționale și medicale și pentru menținerea activității economice, prin munca la distanță și comerțul electronic. Pe termen mediu, digitalizarea oferă întreprinderilor, în special IMM-urilor, mai multe oportunități de a se redresa și a crește, punându-le în contact cu un număr mai mare de clienți potențiali, îmbunătățind eficiența proceselor de producție și oferind stimulente pentru inovare. Investițiile în digitalizare includ furnizarea unei infrastructuri adecvate și îmbunătățirea competențelor digitale ale populației în general, în special ale populației active. Implementarea planului Franței privind conectivitatea de foarte mare viteză în bandă largă (Plan France Très Haut Débit) pare să fie pe calea cea bună în ceea ce privește zonele urbane. În alte zone, însă, se mențin disparități importante în ceea ce privește acoperirea rețelelor de foarte mare viteză.

| (23) | Franța dispune de o bază de cercetare solidă și de potențialul de a se implica în măsuri specifice legate de cercetare și inovare pentru a răspunde la criza provocată de pandemia de COVID-19, inclusiv prin dezvoltarea de vaccinuri și medicamente. Criza provocată de pandemia de COVID-19 și consecințele acesteia necesită o cooperare consolidată în domeniul cercetării și inovării între sectorul public și cel privat. Pe termen mediu, investițiile în cercetare și inovare ar putea debloca câștiguri în materie de productivitate, astfel cum a subliniat Consiliul național pentru productivitate din Franța. Investiții sunt necesare și în domeniile care favorizează creșterea economică, pentru a permite întreprinderilor să valorifice oportunitățile oferite de transformarea economiei europene. |
| --- | --- |

(23)

Franța dispune de o bază de cercetare solidă și de potențialul de a se implica în măsuri specifice legate de cercetare și inovare pentru a răspunde la criza provocată de pandemia de COVID-19, inclusiv prin dezvoltarea de vaccinuri și medicamente. Criza provocată de pandemia de COVID-19 și consecințele acesteia necesită o cooperare consolidată în domeniul cercetării și inovării între sectorul public și cel privat. Pe termen mediu, investițiile în cercetare și inovare ar putea debloca câștiguri în materie de productivitate, astfel cum a subliniat Consiliul național pentru productivitate din Franța. Investiții sunt necesare și în domeniile care favorizează creșterea economică, pentru a permite întreprinderilor să valorifice oportunitățile oferite de transformarea economiei europene.

| (24) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(24)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (25) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Franța va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(25)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Franța va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (26) | Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Franța ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului. |
| --- | --- |

(26)

Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Franța ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

| (27) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Franței, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Franței în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Franța, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(27)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Franței, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Franței în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Franța, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (28) | Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (9) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(28)

Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (9) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

| (29) | În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 3 și 4, |
| --- | --- |

(29)

În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 3 și 4,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Franța să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să consolideze reziliența sistemului de sănătate prin asigurarea unei aprovizionări adecvate cu produse medicale esențiale și a unei distribuții echilibrate a lucrătorilor din domeniul sănătății, precum și prin realizarea de investiții în e-sănătate. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să atenueze impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19 asupra societății și asupra ocupării forței de muncă, inclusiv prin promovarea competențelor și a acordării de sprijin activ tuturor persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să asigure punerea în aplicare eficace a măsurilor de sprijinire a lichidității întreprinderilor, în special a IMM-urilor. Să asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei aferente și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către transporturile durabile, producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, infrastructura energetică și cea digitală, precum și către cercetare și inovare. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să continue să îmbunătățească mediul de reglementare, să reducă sarcinile administrative suportate de întreprinderi și să simplifice sistemul fiscal. |
| --- | --- |

4.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 55.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu prestațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

7

(8)  JO C 91I, 20.3.2020, p. 1.

8

(9)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/68 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/68

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Croației pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Croației pentru 2020

(2020/C 282/11)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Croația ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Croația ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

| (2) | Raportul de țară pentru Croația din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Croația în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Croația în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Croația se confruntă cu dezechilibre macroeconomice legate de nivelurile ridicate ale datoriei publice, private și externe, în contextul unei creșteri potențiale reduse. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Croația din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Croația în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Croația în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Croația se confruntă cu dezechilibre macroeconomice legate de nivelurile ridicate ale datoriei publice, private și externe, în contextul unei creșteri potențiale reduse.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI), astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Croația este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI), astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Croația este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 vor fi probabil de proporții și se vor resimți în mod inegal în diferitele regiuni ale Croației din cauza profilurilor de specializare diferite. Regiunile de coastă și insulele, care se bazează în principal pe turism, vor fi afectate în mod deosebit. Prin urmare, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 vor fi probabil de proporții și se vor resimți în mod inegal în diferitele regiuni ale Croației din cauza profilurilor de specializare diferite. Regiunile de coastă și insulele, care se bazează în principal pe turism, vor fi afectate în mod deosebit. Prin urmare, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | La 30 aprilie 2020, Croația și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de convergență pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

La 30 aprilie 2020, Croația și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de convergență pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, Croația se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Croația se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria.

| (12) | În cadrul Programului său de convergență pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 0,4 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 6,8 % din PIB în 2020, iar apoi o ameliorare la un deficit de 2,4 % din PIB în 2021. După ce a scăzut la 73,2 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 86,7 % în 2020, în conformitate cu Programul de convergență pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

În cadrul Programului său de convergență pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 0,4 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 6,8 % din PIB în 2020, iar apoi o ameliorare la un deficit de 2,4 % din PIB în 2021. După ce a scăzut la 73,2 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 86,7 % în 2020, în conformitate cu Programul de convergență pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Croația a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și întreprinderilor celor mai afectate. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare reprezintă 2,8 % din PIB. Cele două măsuri principale constau în subvenția acordată întreprinderilor pentru păstrarea angajaților și în scutirile fiscale acordate întreprinderilor cel mai grav afectate. În plus, Croația a adoptat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor; în Programul de convergență pentru 2020, aceste măsuri sunt estimate la 1,3 % din PIB. Printre măsurile respective se numără amânarea plății impozitului pe venitul persoanelor fizice și a impozitului pe profit, precum și a plății contribuțiilor sociale. În general, măsurile adoptate de Croația sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Croația a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și întreprinderilor celor mai afectate. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare reprezintă 2,8 % din PIB. Cele două măsuri principale constau în subvenția acordată întreprinderilor pentru păstrarea angajaților și în scutirile fiscale acordate întreprinderilor cel mai grav afectate. În plus, Croația a adoptat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor; în Programul de convergență pentru 2020, aceste măsuri sunt estimate la 1,3 % din PIB. Printre măsurile respective se numără amânarea plății impozitului pe venitul persoanelor fizice și a impozitului pe profit, precum și a plății contribuțiilor sociale. În general, măsurile adoptate de Croația sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (14) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Croației va fi de –7,1 % din PIB în 2020 și de –2,2 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va ajunge la 88,6 % din PIB în 2020 și va scădea la 83,4 % în 2021. |
| --- | --- |

(14)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Croației va fi de –7,1 % din PIB în 2020 și de –2,2 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va ajunge la 88,6 % din PIB în 2020 și va scădea la 83,4 % în 2021.

| (15) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Croația. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(15)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Croația. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (16) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19, Croația a luat rapid măsuri de anvergură pentru a-și proteja cetățenii și a limita răspândirea virusului. Din cauza pandemiei (și a măsurilor conexe de limitare a răspândirii bolii), activitatea întreprinderilor a fost grav perturbată, cu efecte negative asupra pieței forței de muncă. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se estimează că PIB-ul real va suferi o scădere de 9,1 % în 2020 și apoi se va redresa cu 7,5 % în 2021, în timp ce rata șomajului va crește la 10,2 % în 2020 și se va îmbunătăți apoi, ajungând la 7,4 % în 2021. Sectorul turismului, care reprezintă o parte foarte importantă a economiei croate, va fi puternic afectat. În același timp, Croația a trebuit să facă față efectelor unui cutremur cu magnitudine ridicată care a avut loc la Zagreb la 22 martie 2020. Pentru a atenua impactul negativ asupra economiei, Croația a luat o serie de măsuri ambițioase, inclusiv măsuri de sprijin salarial, scutiri de plata impozitelor și a contribuțiilor sociale și amânarea plății acestora, sprijin pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM), garanții suplimentare pentru asigurările la export și moratorii la plata ratelor la împrumuturi, precum și măsuri specifice pentru sectorul turismului și alte sectoare grav afectate. |
| --- | --- |

(16)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19, Croația a luat rapid măsuri de anvergură pentru a-și proteja cetățenii și a limita răspândirea virusului. Din cauza pandemiei (și a măsurilor conexe de limitare a răspândirii bolii), activitatea întreprinderilor a fost grav perturbată, cu efecte negative asupra pieței forței de muncă. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se estimează că PIB-ul real va suferi o scădere de 9,1 % în 2020 și apoi se va redresa cu 7,5 % în 2021, în timp ce rata șomajului va crește la 10,2 % în 2020 și se va îmbunătăți apoi, ajungând la 7,4 % în 2021. Sectorul turismului, care reprezintă o parte foarte importantă a economiei croate, va fi puternic afectat. În același timp, Croația a trebuit să facă față efectelor unui cutremur cu magnitudine ridicată care a avut loc la Zagreb la 22 martie 2020. Pentru a atenua impactul negativ asupra economiei, Croația a luat o serie de măsuri ambițioase, inclusiv măsuri de sprijin salarial, scutiri de plata impozitelor și a contribuțiilor sociale și amânarea plății acestora, sprijin pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM), garanții suplimentare pentru asigurările la export și moratorii la plata ratelor la împrumuturi, precum și măsuri specifice pentru sectorul turismului și alte sectoare grav afectate.

| (17) | Pandemia de COVID-19 reprezintă un test al rezistenței sistemului de sănătate croat. Deși accesul la asistența medicală nu ridică în general probleme în Croația, nivelul nevoilor medicale nesatisfăcute din cauza distanței este printre cele mai ridicate din Uniune. Distribuirea geografică mai echilibrată a personalului medical și a unităților medicale ar facilita accesul la serviciile de sănătate. Repartizarea responsabilității pentru unitățile medicale din Croația între administrația centrală și autoritățile județene ar putea fi îmbunătățită. Administrația centrală trebuie să acopere datoriile spitalelor deținute de județe, dar are la dispoziție mijloace limitate pentru a influența modul în care acestea sunt gestionate. Este esențial ca administrația centrală și autoritățile județene să coopereze mai strâns pentru a asigura furnizarea de produse medicale esențiale și capacitatea de a lua măsuri de limitare a răspândirii COVID-19. Utilizarea instrumentelor de e-sănătate permite reducerea contactelor directe între personalul medical și pacienți, reducând totodată riscul de infectare. Prescripțiile electronice sunt utilizate pe scară largă, dar numai un procent foarte scăzut de trimiteri și dosare medicale sunt digitalizate. |
| --- | --- |

(17)

Pandemia de COVID-19 reprezintă un test al rezistenței sistemului de sănătate croat. Deși accesul la asistența medicală nu ridică în general probleme în Croația, nivelul nevoilor medicale nesatisfăcute din cauza distanței este printre cele mai ridicate din Uniune. Distribuirea geografică mai echilibrată a personalului medical și a unităților medicale ar facilita accesul la serviciile de sănătate. Repartizarea responsabilității pentru unitățile medicale din Croația între administrația centrală și autoritățile județene ar putea fi îmbunătățită. Administrația centrală trebuie să acopere datoriile spitalelor deținute de județe, dar are la dispoziție mijloace limitate pentru a influența modul în care acestea sunt gestionate. Este esențial ca administrația centrală și autoritățile județene să coopereze mai strâns pentru a asigura furnizarea de produse medicale esențiale și capacitatea de a lua măsuri de limitare a răspândirii COVID-19. Utilizarea instrumentelor de e-sănătate permite reducerea contactelor directe între personalul medical și pacienți, reducând totodată riscul de infectare. Prescripțiile electronice sunt utilizate pe scară largă, dar numai un procent foarte scăzut de trimiteri și dosare medicale sunt digitalizate.

| (18) | Din cauza încetinirii activității economice, angajatorii au dificultăți în a plăti salariile; se preconizează că acest lucru va duce la creșterea șomajului și a nivelului de sărăcie, accentuând și mai mult disparitățile teritoriale. În mod tradițional, participarea la măsuri de politică active în domeniul pieței forței de muncă a fost foarte scăzută, însă astfel de programe capătă mai multă importanță în contextul actual. Pentru a le oferi sprijin angajatorilor și pentru a reduce cât mai mult numărul concedierilor, măsurile de acest fel, precum și alte măsuri de sprijin delimitate în timp, în special șomajul tehnic, ar trebui să fie consolidate. Pe termen scurt, acestea mențin locurile de muncă, dar pe termen mediu ar trebui să se îmbunătățească anticiparea nevoilor pieței forței de muncă în faza de redresare. Serviciul public croat de ocupare a forței de muncă ar trebui să își intensifice eforturile pentru a sprijini forța de muncă în dezvoltarea competențelor adecvate (de exemplu, competențele digitale), pentru a elabora strategii de sensibilizare a populației inactive și pentru a contribui la combaterea muncii nedeclarate prin promovarea muncii cu forme legale. Ajutorul de șomaj nu oferă o plasă de siguranță adecvată lucrătorilor disponibilizați, deoarece atât gradul de acoperire, cât și gradul de adecvare ale acestuia sunt scăzute. Se estimează, de asemenea, că ajutorul pentru venitul minim are o capacitate insuficientă de a reduce sărăcia într-un context marcat de rate ridicate de sărăcie și excluziune socială, disparități teritoriale și factori de risc legați de vârstă, gen și handicap. |
| --- | --- |

(18)

Din cauza încetinirii activității economice, angajatorii au dificultăți în a plăti salariile; se preconizează că acest lucru va duce la creșterea șomajului și a nivelului de sărăcie, accentuând și mai mult disparitățile teritoriale. În mod tradițional, participarea la măsuri de politică active în domeniul pieței forței de muncă a fost foarte scăzută, însă astfel de programe capătă mai multă importanță în contextul actual. Pentru a le oferi sprijin angajatorilor și pentru a reduce cât mai mult numărul concedierilor, măsurile de acest fel, precum și alte măsuri de sprijin delimitate în timp, în special șomajul tehnic, ar trebui să fie consolidate. Pe termen scurt, acestea mențin locurile de muncă, dar pe termen mediu ar trebui să se îmbunătățească anticiparea nevoilor pieței forței de muncă în faza de redresare. Serviciul public croat de ocupare a forței de muncă ar trebui să își intensifice eforturile pentru a sprijini forța de muncă în dezvoltarea competențelor adecvate (de exemplu, competențele digitale), pentru a elabora strategii de sensibilizare a populației inactive și pentru a contribui la combaterea muncii nedeclarate prin promovarea muncii cu forme legale. Ajutorul de șomaj nu oferă o plasă de siguranță adecvată lucrătorilor disponibilizați, deoarece atât gradul de acoperire, cât și gradul de adecvare ale acestuia sunt scăzute. Se estimează, de asemenea, că ajutorul pentru venitul minim are o capacitate insuficientă de a reduce sărăcia într-un context marcat de rate ridicate de sărăcie și excluziune socială, disparități teritoriale și factori de risc legați de vârstă, gen și handicap.

| (19) | Fiabilitatea conectivității la internet este problematică. Gospodăriile din Croația nu au acces larg la internet de mare viteză. Aproximativ 70 % din gospodării au acces la servicii în bandă largă în puncte fixe și numai 6 % au acces la servicii în bandă largă în puncte fixe de cel puțin 100 Mbps. Mai ales în zonele rurale, această situație ar putea împiedica munca și educația la distanță, în special în rândul grupurilor vulnerabile, cum ar fi elevii din familii defavorizate sau elevii cu handicap. Aceste grupuri riscă să fie excluse în contextul tranziției bruște către o societate mai digitalizată. Ar trebui intensificate, în strânsă cooperare cu partenerii sociali, modalitățile de lucru alternative care se bazează pe tehnologia digitală, întrucât procentul lucrătorilor care lucrează de la distanță (6-7 %) se situează la jumătate din media Uniunii. |
| --- | --- |

(19)

Fiabilitatea conectivității la internet este problematică. Gospodăriile din Croația nu au acces larg la internet de mare viteză. Aproximativ 70 % din gospodării au acces la servicii în bandă largă în puncte fixe și numai 6 % au acces la servicii în bandă largă în puncte fixe de cel puțin 100 Mbps. Mai ales în zonele rurale, această situație ar putea împiedica munca și educația la distanță, în special în rândul grupurilor vulnerabile, cum ar fi elevii din familii defavorizate sau elevii cu handicap. Aceste grupuri riscă să fie excluse în contextul tranziției bruște către o societate mai digitalizată. Ar trebui intensificate, în strânsă cooperare cu partenerii sociali, modalitățile de lucru alternative care se bazează pe tehnologia digitală, întrucât procentul lucrătorilor care lucrează de la distanță (6-7 %) se situează la jumătate din media Uniunii.

| (20) | Deficitul de forță de muncă afectează constant anumite sectoare ale economiei, în principal din cauza lacunelor în materie de competențe. Promovarea dobândirii competențelor adecvate, inclusiv a competențelor digitale, în timpul educației și formării inițiale, precum și ulterior, prin recalificare și perfecționare, ar putea spori productivitatea și elimina lacunele în materie de competențe. Calitatea și caracterul incluziv al sistemului de educație și formare trebuie îmbunătățite la toate nivelurile și trebuie să se continue reforma programelor școlare. Introducerea educației digitale și-a dovedit deja valoarea în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19; este necesar să se dezvolte în continuare infrastructura și materialele necesare pentru educația și formarea digitală, precum și competențele digitale ale profesorilor, ale elevilor și ale adulților. |
| --- | --- |

(20)

Deficitul de forță de muncă afectează constant anumite sectoare ale economiei, în principal din cauza lacunelor în materie de competențe. Promovarea dobândirii competențelor adecvate, inclusiv a competențelor digitale, în timpul educației și formării inițiale, precum și ulterior, prin recalificare și perfecționare, ar putea spori productivitatea și elimina lacunele în materie de competențe. Calitatea și caracterul incluziv al sistemului de educație și formare trebuie îmbunătățite la toate nivelurile și trebuie să se continue reforma programelor școlare. Introducerea educației digitale și-a dovedit deja valoarea în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19; este necesar să se dezvolte în continuare infrastructura și materialele necesare pentru educația și formarea digitală, precum și competențele digitale ale profesorilor, ale elevilor și ale adulților.

| (21) | Croația ar trebui să sprijine fluxul continuu de credite și alte forme de finanțare, inclusiv finanțarea nebancară, către debitorii viabili care sunt afectați de criza provocată de pandemia de COVID-19. Croația a adoptat o serie de stimulente și scheme de sprijin pentru IMM-uri. Ar trebui continuate eforturile de oferire a unui sprijin sub formă de lichidități rapid și susținut pentru întreprinderi, punându-se accentul în special pe IMM-uri, prin intermediul împrumuturilor și al garanțiilor, în special al garanțiilor de stat, în scopul ieșirii din criză și al facilitării redresării. Întreprinderile din Croația se bazează în mare măsură pe credite bancare și pe fluxuri de numerar pentru a-și satisface nevoile de finanțare. Sistemul bancar ar trebui sprijinit prin garanții astfel încât să se deschidă spre noi finanțări pentru IMM-uri și să îmbunătățească accesul la finanțare. În procesul de elaborare și punere în aplicare a măsurilor respective, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Scutirea de la plata impozitelor și a contribuțiilor sociale și autorizarea amânării acestor plăți au contribuit, de asemenea, la îmbunătățirea lichidității întreprinderilor. |
| --- | --- |

(21)

Croația ar trebui să sprijine fluxul continuu de credite și alte forme de finanțare, inclusiv finanțarea nebancară, către debitorii viabili care sunt afectați de criza provocată de pandemia de COVID-19. Croația a adoptat o serie de stimulente și scheme de sprijin pentru IMM-uri. Ar trebui continuate eforturile de oferire a unui sprijin sub formă de lichidități rapid și susținut pentru întreprinderi, punându-se accentul în special pe IMM-uri, prin intermediul împrumuturilor și al garanțiilor, în special al garanțiilor de stat, în scopul ieșirii din criză și al facilitării redresării. Întreprinderile din Croația se bazează în mare măsură pe credite bancare și pe fluxuri de numerar pentru a-și satisface nevoile de finanțare. Sistemul bancar ar trebui sprijinit prin garanții astfel încât să se deschidă spre noi finanțări pentru IMM-uri și să îmbunătățească accesul la finanțare. În procesul de elaborare și punere în aplicare a măsurilor respective, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Scutirea de la plata impozitelor și a contribuțiilor sociale și autorizarea amânării acestor plăți au contribuit, de asemenea, la îmbunătățirea lichidității întreprinderilor.

| (22) | S-au depus noi eforturi de reducere a sarcinii administrative și a restricțiilor de reglementare. Cu toate acestea, funcționarea întreprinderilor în general continuă să fie frânată de un nivel încă ridicat al sarcinii administrative și de reglementare, de exemplu în ceea ce privește autorizațiile, cerințele de raportare, într-o anumită măsură, și procedurile fiscale. Se înregistrează progrese în ceea ce privește identificarea sarcinilor administrative și financiare, prin consultări cu părțile interesate și prin intermediul unui site specific, și se introduc măsuri de reducere a celor mai împovărătoare obligații. De asemenea, este deosebit de important să se asigure accesul facil la profesii și exercitarea cu ușurință a profesiilor, prin optimizarea cadrelor de reglementare și a procedurilor administrative aferente acestora, în special pentru IMM-uri și microîntreprinderi, inclusiv pentru persoanele care desfășoară activități profesionale în regim independent. S-a efectuat o revizuire a taxelor parafiscale, iar guvernul a adoptat, în mai 2020, un prim plan de acțiune. |
| --- | --- |

(22)

S-au depus noi eforturi de reducere a sarcinii administrative și a restricțiilor de reglementare. Cu toate acestea, funcționarea întreprinderilor în general continuă să fie frânată de un nivel încă ridicat al sarcinii administrative și de reglementare, de exemplu în ceea ce privește autorizațiile, cerințele de raportare, într-o anumită măsură, și procedurile fiscale. Se înregistrează progrese în ceea ce privește identificarea sarcinilor administrative și financiare, prin consultări cu părțile interesate și prin intermediul unui site specific, și se introduc măsuri de reducere a celor mai împovărătoare obligații. De asemenea, este deosebit de important să se asigure accesul facil la profesii și exercitarea cu ușurință a profesiilor, prin optimizarea cadrelor de reglementare și a procedurilor administrative aferente acestora, în special pentru IMM-uri și microîntreprinderi, inclusiv pentru persoanele care desfășoară activități profesionale în regim independent. S-a efectuat o revizuire a taxelor parafiscale, iar guvernul a adoptat, în mai 2020, un prim plan de acțiune.

| (23) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Croația ar trebui să promoveze investițiile în sectoarele care favorizează creșterea economică, contribuind la tranziția verde și la cea digitală. O infrastructură digitală modernă și robustă este esențială pentru transformarea digitală a administrației publice și a întreprinderilor. O condiție prealabilă în contextul tranziției digitale este să se realizeze investiții în rețelele de foarte mare capacitate, inclusiv în rețelele 5G. Investițiile ar trebui să sprijine obiectivele Croației în materie de decarbonizare și tranziție energetică, prezentate în Planul național al Croației privind energia și clima. În Croația, există posibilități și oportunități deosebite de investiții în domenii precum transportul urban și feroviar durabil, eficiența energetică, sursele regenerabile de energie și infrastructura de mediu. În plus, Croația se situează mult sub media Uniunii în ceea ce privește gestionarea apei și a deșeurilor și sunt necesare investiții pentru a susține dezvoltarea economică a Croației. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Croația să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite Croației să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Croația ar trebui să promoveze investițiile în sectoarele care favorizează creșterea economică, contribuind la tranziția verde și la cea digitală. O infrastructură digitală modernă și robustă este esențială pentru transformarea digitală a administrației publice și a întreprinderilor. O condiție prealabilă în contextul tranziției digitale este să se realizeze investiții în rețelele de foarte mare capacitate, inclusiv în rețelele 5G. Investițiile ar trebui să sprijine obiectivele Croației în materie de decarbonizare și tranziție energetică, prezentate în Planul național al Croației privind energia și clima. În Croația, există posibilități și oportunități deosebite de investiții în domenii precum transportul urban și feroviar durabil, eficiența energetică, sursele regenerabile de energie și infrastructura de mediu. În plus, Croația se situează mult sub media Uniunii în ceea ce privește gestionarea apei și a deșeurilor și sunt necesare investiții pentru a susține dezvoltarea economică a Croației. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Croația să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite Croației să utilizeze acest fond în mod optim.

| (24) | Eficiența administrației publice croate este sub media Uniunii. Capacitatea scăzută de elaborare și punere în aplicare de politici și proiecte afectează eficacitatea și rapiditatea, inclusiv în ceea ce privește implementarea fondurilor ESI, care reprezintă o oportunitate deosebită pentru Croația de a atenua consecințele crizei și de a sprijini redresarea economiei. Punerea în aplicare a noului sistem de planificare strategică, precum și strategia națională de dezvoltare anunțată nu avansează. Mai mult decât atât, administrația publică se caracterizează printr-un grad ridicat de fragmentare teritorială și există un dezechilibru între responsabilități și resurse la nivel local, ceea ce contribuie la calitatea neuniformă a serviciilor publice furnizate în țară și generează costuri administrative. |
| --- | --- |

(24)

Eficiența administrației publice croate este sub media Uniunii. Capacitatea scăzută de elaborare și punere în aplicare de politici și proiecte afectează eficacitatea și rapiditatea, inclusiv în ceea ce privește implementarea fondurilor ESI, care reprezintă o oportunitate deosebită pentru Croația de a atenua consecințele crizei și de a sprijini redresarea economiei. Punerea în aplicare a noului sistem de planificare strategică, precum și strategia națională de dezvoltare anunțată nu avansează. Mai mult decât atât, administrația publică se caracterizează printr-un grad ridicat de fragmentare teritorială și există un dezechilibru între responsabilități și resurse la nivel local, ceea ce contribuie la calitatea neuniformă a serviciilor publice furnizate în țară și generează costuri administrative.

| (25) | Volumul substanțial de cauze pendinte și procedurile judiciare de lungă durată în materie civilă și comercială continuă să afecteze mediul de afaceri și soluționarea efectivă a cazurilor de insolvență, iar problemele de calitate și eficacitate care afectează justiția penală îngreunează lupta împotriva infracțiunilor economice și financiare. S-au realizat progrese în ceea ce privește soluționarea celor mai vechi cauze pendinte și utilizarea comunicațiilor electronice în instanțe, dar mai este loc de îmbunătățiri. |
| --- | --- |

(25)

Volumul substanțial de cauze pendinte și procedurile judiciare de lungă durată în materie civilă și comercială continuă să afecteze mediul de afaceri și soluționarea efectivă a cazurilor de insolvență, iar problemele de calitate și eficacitate care afectează justiția penală îngreunează lupta împotriva infracțiunilor economice și financiare. S-au realizat progrese în ceea ce privește soluționarea celor mai vechi cauze pendinte și utilizarea comunicațiilor electronice în instanțe, dar mai este loc de îmbunătățiri.

| (26) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(26)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (27) | Sectorul financiar al Croației este bine capitalizat și profitabil, iar calitatea activelor în sectorul bancar s-a îmbunătățit în ultimii ani. Cu toate acestea, instituțiile financiare vor întâmpina probabil anumite dificultăți, având în vedere expunerile lor față de sectoarele cele mai vulnerabile la efectele pandemiei de COVID-19. Au fost introduse măsuri menite să atenueze impactul negativ pe care măsurile de limitare a răspândirii virusului îl au asupra întreprinderilor. Este esențial ca aceste măsuri să fie temporare, strict legate de epidemie și adecvate pentru a ajuta întreprinderile care se confruntă cu dificultăți financiare să își restabilească viabilitatea. O astfel de abordare va veni în sprijinul întreprinderilor, fără a submina progresele realizate de Croația în ceea ce privește îmbunătățirea stabilității sectorului său financiar. |
| --- | --- |

(27)

Sectorul financiar al Croației este bine capitalizat și profitabil, iar calitatea activelor în sectorul bancar s-a îmbunătățit în ultimii ani. Cu toate acestea, instituțiile financiare vor întâmpina probabil anumite dificultăți, având în vedere expunerile lor față de sectoarele cele mai vulnerabile la efectele pandemiei de COVID-19. Au fost introduse măsuri menite să atenueze impactul negativ pe care măsurile de limitare a răspândirii virusului îl au asupra întreprinderilor. Este esențial ca aceste măsuri să fie temporare, strict legate de epidemie și adecvate pentru a ajuta întreprinderile care se confruntă cu dificultăți financiare să își restabilească viabilitatea. O astfel de abordare va veni în sprijinul întreprinderilor, fără a submina progresele realizate de Croația în ceea ce privește îmbunătățirea stabilității sectorului său financiar.

| (28) | Eforturile susținute de consolidare a cadrului de prevenire și sancționare a corupției sunt esențiale pentru asigurarea redresării în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 și a unei alocări și repartizări eficiente, responsabile și transparente a fondurilor și a resurselor. Deși au fost puse în aplicare parțial mai multe planuri de acțiune, întreprinderile se confruntă în continuare, pe scară largă, cu probleme legate de corupție și de conflictele de interese. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a consolida cadrul de prevenire și sancționare a corupției în vederea garantării utilizării transparente și eficiente a fondurilor publice. Sunt necesare instrumente mai eficace de prevenire și sancționare a cazurilor de corupție, în special la nivel local. Se impune în continuare necesitatea consolidării mecanismelor de supraveghere pentru funcționarii locali și pentru persoanele numite în cadrul întreprinderilor publice locale, precum și necesitatea asigurării capacității Comisiei privind conflictele de interese de a-și îndeplini rolul esențial de prevenire. Se preconizează că în 2020 vor fi lansate inițiative de sporire a transparenței, cum ar fi publicarea declarațiilor de avere ale judecătorilor și procurorilor. |
| --- | --- |

(28)

Eforturile susținute de consolidare a cadrului de prevenire și sancționare a corupției sunt esențiale pentru asigurarea redresării în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 și a unei alocări și repartizări eficiente, responsabile și transparente a fondurilor și a resurselor. Deși au fost puse în aplicare parțial mai multe planuri de acțiune, întreprinderile se confruntă în continuare, pe scară largă, cu probleme legate de corupție și de conflictele de interese. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a consolida cadrul de prevenire și sancționare a corupției în vederea garantării utilizării transparente și eficiente a fondurilor publice. Sunt necesare instrumente mai eficace de prevenire și sancționare a cazurilor de corupție, în special la nivel local. Se impune în continuare necesitatea consolidării mecanismelor de supraveghere pentru funcționarii locali și pentru persoanele numite în cadrul întreprinderilor publice locale, precum și necesitatea asigurării capacității Comisiei privind conflictele de interese de a-și îndeplini rolul esențial de prevenire. Se preconizează că în 2020 vor fi lansate inițiative de sporire a transparenței, cum ar fi publicarea declarațiilor de avere ale judecătorilor și procurorilor.

| (29) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Croația va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(29)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Croația va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (30) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Croației, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Croației în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Croația, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(30)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Croației, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Croației în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Croația, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (31) | Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(31)

Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

| (32) | În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de convergență pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 2, 3 și 4 de mai jos, |
| --- | --- |

(32)

În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de convergență pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 2, 3 și 4 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Croația să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să îmbunătățească reziliența sistemului de sănătate. Să promoveze distribuirea geografică echilibrată a personalului medical și a unităților medicale, cooperarea mai strânsă între toate nivelurile administrației și investițiile în domeniul e-sănătății. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să consolideze măsurile și instituțiile de pe piața forței de muncă și să îmbunătățească gradul de adecvare al indemnizațiilor de șomaj și al sistemelor de garantare a unui venit minim. Să sporească accesul la infrastructura și serviciile digitale. Să promoveze dobândirea de competențe. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să mențină măsurile de acordare de lichidități pentru IMM-uri și pentru lucrătorii independenți. Să reducă și mai mult taxele parafiscale și restricțiile prevăzute de reglementările piețelor bunurilor și serviciilor. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și cea digitală, în special către infrastructura de mediu, transportul urban și feroviar durabil, producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, precum și către internetul în bandă largă de mare viteză. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să consolideze capacitatea și eficiența administrației publice în ceea ce privește elaborarea și punerea în aplicare de proiecte și politici publice la nivel central și local. Să îmbunătățească eficiența sistemului judiciar. |
| --- | --- |

4.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 64.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/74

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Italiei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Italiei pentru 2020

(2020/C 282/12)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Italia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o Recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Italia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o Recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

| (2) | Raportul de țară pentru 2020 privind Italia a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Italia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Italia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Italia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, nivelul ridicat al datoriei publice și dinamica slabă prelungită a productivității implică riscuri cu relevanță transfrontalieră, în contextul unei rate ridicate a șomajului și al unui nivel încă ridicat al creditelor neperformante. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru 2020 privind Italia a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Italia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Italia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Italia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, nivelul ridicat al datoriei publice și dinamica slabă prelungită a productivității implică riscuri cu relevanță transfrontalieră, în contextul unei rate ridicate a șomajului și al unui nivel încă ridicat al creditelor neperformante.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Italia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Italia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni și teritorii ale Italiei din cauza disparităților economice și sociale de lungă durată, a potențialului divergent în materie de competitivitate și a gradului de dependență de turism. Acest lucru implică un risc de adâncire a disparităților regionale și teritoriale în Italia, agravând tendințele divergente între regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile mai dezvoltate, între periferiile sociale și restul zonelor urbane, precum și între unele zone urbane și zone rurale. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni și teritorii ale Italiei din cauza disparităților economice și sociale de lungă durată, a potențialului divergent în materie de competitivitate și a gradului de dependență de turism. Acest lucru implică un risc de adâncire a disparităților regionale și teritoriale în Italia, agravând tendințele divergente între regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile mai dezvoltate, între periferiile sociale și restul zonelor urbane, precum și între unele zone urbane și zone rurale. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | La 30 aprilie 2020, Italia și-a prezentat Programul de stabilitate pentru 2020. |
| --- | --- |

(10)

La 30 aprilie 2020, Italia și-a prezentat Programul de stabilitate pentru 2020.

| (11) | În prezent, Italia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Italia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria.

| (12) | În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un deficit de 1,6 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 10,4 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 5,7 % din PIB în 2021. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, după ce s-a stabilizat la 134,8 % în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 155,7 % în 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. Proiecțiile bugetare țin cont de o serie de riscuri, și anume de dimensiunea considerabilă a garanțiilor publice și de volatilitatea randamentelor obligațiunilor suverane. |
| --- | --- |

(12)

În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un deficit de 1,6 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 10,4 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 5,7 % din PIB în 2021. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, după ce s-a stabilizat la 134,8 % în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 155,7 % în 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. Proiecțiile bugetare țin cont de o serie de riscuri, și anume de dimensiunea considerabilă a garanțiilor publice și de volatilitatea randamentelor obligațiunilor suverane.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Italia a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare reprezintă 4,5 % din PIB în 2020. Printre măsuri se numără consolidarea asistenței medicale și a protecției civile, schemele extinse de suplimentare a salariilor și sprijinul financiar acordat persoanelor care desfășoară activități independente și întreprinderilor. În plus, Italia a introdus măsuri precum amânarea plății impozitelor și garanții pentru împrumuturi, care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. În general, măsurile adoptate de Italia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Italia a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare reprezintă 4,5 % din PIB în 2020. Printre măsuri se numără consolidarea asistenței medicale și a protecției civile, schemele extinse de suplimentare a salariilor și sprijinul financiar acordat persoanelor care desfășoară activități independente și întreprinderilor. În plus, Italia a introdus măsuri precum amânarea plății impozitelor și garanții pentru împrumuturi, care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. În general, măsurile adoptate de Italia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (14) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Italiei va fi de –11,1 % din PIB în 2020 și de –5,6 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va ajunge la 158,9 % din PIB în 2020 și la 153,6 % în 2021. |
| --- | --- |

(14)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Italiei va fi de –11,1 % din PIB în 2020 și de –5,6 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va ajunge la 158,9 % din PIB în 2020 și la 153,6 % în 2021.

| (15) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării de către Italia a regulii privind datoria în 2019 și a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020. Per ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu există dovezi suficiente pentru a concluziona că a fost sau nu a fost respectat criteriul privind datoria, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în timp ce criteriul deficitului nu a fost îndeplinit. |
| --- | --- |

(15)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării de către Italia a regulii privind datoria în 2019 și a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020. Per ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu există dovezi suficiente pentru a concluziona că a fost sau nu a fost respectat criteriul privind datoria, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în timp ce criteriul deficitului nu a fost îndeplinit.

| (16) | Pandemia de COVID-19 a pus sistemul național de sănătate sub o presiune fără precedent, evidențiind deficiențe structurale și necesitatea de a crește gradul de pregătire pentru a răspunde situațiilor de criză. Deși se află sub media Uniunii a cheltuielilor în materie de sănătate, sistemul de sănătate din Italia este caracterizat de servicii cu un grad ridicat de specializare, precum și de servicii universale de calitate și, în general, a reușit să ofere servicii accesibile de asistență medicală. Cu toate acestea, în special la începutul pandemiei de COVID-19, fragmentarea guvernanței sistemului de sănătate și coordonarea dintre autoritățile centrale și cele regionale au încetinit punerea în aplicare a unor măsuri de limitare a răspândirii virusului. Răspunsul oferit de sistemele regionale de sănătate la criză s-a bazat, în primul rând, pe o mobilizare extraordinară, în special a personalului medical și a serviciilor sociale locale. Acest lucru a compensat limitele infrastructurii fizice, numărul limitat al personalului medical și volumul limitat al investițiilor direcționate către îmbunătățirea structurilor și a serviciilor în anii anteriori. Guvernul a depus eforturi considerabile pentru a atenua răspândirea virusului responsabil de COVID-19, pentru a reduce presiunea asupra spitalelor și pentru a crea capacități suplimentare de îngrijire. În prezent este în curs de elaborare o strategie pe termen mai lung de limitare a răspândirii virusului, pentru a asigura revenirea în siguranță la activitatea de producție. Pe lângă îmbunătățirea proceselor de guvernanță și a planurilor de pregătire pentru situații de criză, politicile post-COVID-19 ar trebui să vizeze reducerea deficitului de investiții publice în domeniul asistenței medicale. Pe termen mediu și lung, elaborarea unui plan strategic de investiții va fi esențială pentru îmbunătățirea rezilienței sistemului de sănătate și pentru garantarea furnizării continue de asistență medicală accesibilă. Având în vedere proiecțiile actuale privind forța de muncă din domeniul sănătății, ar trebui să se acorde prioritate elaborării unor politici pentru eliminarea blocajelor din calea formării, recrutării și reținerii acestei forțe de muncă. |
| --- | --- |

(16)

Pandemia de COVID-19 a pus sistemul național de sănătate sub o presiune fără precedent, evidențiind deficiențe structurale și necesitatea de a crește gradul de pregătire pentru a răspunde situațiilor de criză. Deși se află sub media Uniunii a cheltuielilor în materie de sănătate, sistemul de sănătate din Italia este caracterizat de servicii cu un grad ridicat de specializare, precum și de servicii universale de calitate și, în general, a reușit să ofere servicii accesibile de asistență medicală. Cu toate acestea, în special la începutul pandemiei de COVID-19, fragmentarea guvernanței sistemului de sănătate și coordonarea dintre autoritățile centrale și cele regionale au încetinit punerea în aplicare a unor măsuri de limitare a răspândirii virusului. Răspunsul oferit de sistemele regionale de sănătate la criză s-a bazat, în primul rând, pe o mobilizare extraordinară, în special a personalului medical și a serviciilor sociale locale. Acest lucru a compensat limitele infrastructurii fizice, numărul limitat al personalului medical și volumul limitat al investițiilor direcționate către îmbunătățirea structurilor și a serviciilor în anii anteriori. Guvernul a depus eforturi considerabile pentru a atenua răspândirea virusului responsabil de COVID-19, pentru a reduce presiunea asupra spitalelor și pentru a crea capacități suplimentare de îngrijire. În prezent este în curs de elaborare o strategie pe termen mai lung de limitare a răspândirii virusului, pentru a asigura revenirea în siguranță la activitatea de producție. Pe lângă îmbunătățirea proceselor de guvernanță și a planurilor de pregătire pentru situații de criză, politicile post-COVID-19 ar trebui să vizeze reducerea deficitului de investiții publice în domeniul asistenței medicale. Pe termen mediu și lung, elaborarea unui plan strategic de investiții va fi esențială pentru îmbunătățirea rezilienței sistemului de sănătate și pentru garantarea furnizării continue de asistență medicală accesibilă. Având în vedere proiecțiile actuale privind forța de muncă din domeniul sănătății, ar trebui să se acorde prioritate elaborării unor politici pentru eliminarea blocajelor din calea formării, recrutării și reținerii acestei forțe de muncă.

| (17) | Măsurile de limitare a răspândirii virusului adoptate ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19 au un impact negativ puternic asupra pieței forței de muncă și a condițiilor sociale. Înainte de criză, situația socială prezenta o îmbunătățire lentă, chiar dacă riscul de sărăcie sau de excluziune socială, sărăcia persoanelor încadrate în muncă și inegalitatea veniturilor erau în continuare ridicate și înregistrau diferențe regionale majore. Având în vedere impactul pandemiei de COVID-19 și consecințele sale, ar trebui consolidate plasele de siguranță socială pentru a asigura înlocuirea adecvată a veniturilor, indiferent de statutul profesional, inclusiv pentru cazurile în care există lacune în ceea ce privește accesul la protecție socială. Consolidarea soluțiilor de înlocuire a veniturilor și de sprijin pentru venit este deosebit de relevantă pentru lucrătorii atipici și pentru persoanele aflate în situații vulnerabile. Furnizarea de servicii menite să asigure incluziunea socială și pe piața muncii este, de asemenea, esențială. Noul sistem de venit minim, care în ultimul an a furnizat prestații unui număr de peste un milion de gospodării (513 EUR în medie), poate atenua efectele crizei provocate de pandemia de COVID-19. Cu toate acestea, accesarea acestuia de către grupurile vulnerabile ar putea fi îmbunătățită. Temporar, guvernul a introdus un „venit de urgență” suplimentar pentru a sprijini gospodăriile care deocamdată nu sunt eligibile pentru venitul minim. Persoanele angajate în economia subterană, în special în sectoare precum agricultura, industria alimentară și sectorul locuințelor, riscă să se confrunte, de asemenea, cu lacune în ceea ce privește accesul la sistemele de protecție socială și de sprijin pentru venit. Pentru a răspunde acestei provocări, guvernul a relaxat recent normele privind legalizarea statutului profesional al lucrătorilor nedeclarați și privind obținerea sau prelungirea permiselor de ședere pentru lucrătorii migranți. Tendințele demografice negative și exodul creierelor riscă, de asemenea, să afecteze perspectivele de creștere. Pe lângă condițiile mai dificile de pe piața forței de muncă, lipsa serviciilor de calitate este un factor determinant al depopulării în regiunile sudice și în zonele rurale. Îmbunătățirea accesului la serviciile electronice este esențială, în special în contextul mobilității limitate. |
| --- | --- |

(17)

Măsurile de limitare a răspândirii virusului adoptate ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19 au un impact negativ puternic asupra pieței forței de muncă și a condițiilor sociale. Înainte de criză, situația socială prezenta o îmbunătățire lentă, chiar dacă riscul de sărăcie sau de excluziune socială, sărăcia persoanelor încadrate în muncă și inegalitatea veniturilor erau în continuare ridicate și înregistrau diferențe regionale majore. Având în vedere impactul pandemiei de COVID-19 și consecințele sale, ar trebui consolidate plasele de siguranță socială pentru a asigura înlocuirea adecvată a veniturilor, indiferent de statutul profesional, inclusiv pentru cazurile în care există lacune în ceea ce privește accesul la protecție socială. Consolidarea soluțiilor de înlocuire a veniturilor și de sprijin pentru venit este deosebit de relevantă pentru lucrătorii atipici și pentru persoanele aflate în situații vulnerabile. Furnizarea de servicii menite să asigure incluziunea socială și pe piața muncii este, de asemenea, esențială. Noul sistem de venit minim, care în ultimul an a furnizat prestații unui număr de peste un milion de gospodării (513 EUR în medie), poate atenua efectele crizei provocate de pandemia de COVID-19. Cu toate acestea, accesarea acestuia de către grupurile vulnerabile ar putea fi îmbunătățită. Temporar, guvernul a introdus un „venit de urgență” suplimentar pentru a sprijini gospodăriile care deocamdată nu sunt eligibile pentru venitul minim. Persoanele angajate în economia subterană, în special în sectoare precum agricultura, industria alimentară și sectorul locuințelor, riscă să se confrunte, de asemenea, cu lacune în ceea ce privește accesul la sistemele de protecție socială și de sprijin pentru venit. Pentru a răspunde acestei provocări, guvernul a relaxat recent normele privind legalizarea statutului profesional al lucrătorilor nedeclarați și privind obținerea sau prelungirea permiselor de ședere pentru lucrătorii migranți. Tendințele demografice negative și exodul creierelor riscă, de asemenea, să afecteze perspectivele de creștere. Pe lângă condițiile mai dificile de pe piața forței de muncă, lipsa serviciilor de calitate este un factor determinant al depopulării în regiunile sudice și în zonele rurale. Îmbunătățirea accesului la serviciile electronice este esențială, în special în contextul mobilității limitate.

| (18) | De la izbucnirea crizei provocate de pandemia de COVID-19, Italia a luat măsuri pentru a atenua impactul asupra ocupării forței de muncă. Sistemele de șomaj tehnic (Cassa integrazione) au jucat un rol major și se preconizează că vor face acest lucru și în viitor. Eligibilitatea a fost extinsă pentru a include întreprinderile mici și microîntreprinderile, precum și toate sectoarele economice și toți angajații. În plus, a fost creat un sistem (temporar) separat pentru lucrătorii independenți. Înainte de criza provocată de pandemia de COVID-19, condițiile de pe piața muncii continuau să se îmbunătățească. În 2019, rata de ocupare a forței de muncă a ajuns la 64 %, cea mai mare rată înregistrată vreodată. Cu toate acestea, nivelul era în continuare net inferior mediei Uniunii. Rata șomajului era în mod constant ridicată, la fel ca și alți indicatori ai deficitului de pe piața forței de muncă. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește în continuare la 11,8 % în 2020 și va scădea la 10,7 % în 2021. Proporția contractelor temporare era, de asemenea, ridicată, chiar dacă, începând de la jumătatea anului 2018, crearea de locuri de muncă a vizat locuri de muncă cu contracte pe durată nedeterminată. Pe viitor, pentru a promova o redresare durabilă și incluzivă, integrarea pe piața forței de muncă a femeilor și a tinerilor inactivi este esențială. S-au luat unele măsuri pentru a consolida serviciile publice de ocupare a forței de muncă și a le integra mai bine cu serviciile sociale, învățarea în rândul adulților și formarea profesională. Cu toate acestea, capacitatea de plasare a acestora rămâne redusă și variază foarte mult de la o regiune la alta. Implicarea angajatorilor rămâne, de asemenea, marginală. Pe măsură ce măsurile de limitare a răspândirii virusului sunt ridicate treptat, formulele de organizare flexibilă a muncii și munca la distanță pot veni în sprijinul întreprinderilor și al lucrătorilor. Ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19, guvernul a adoptat măsuri temporare care vizează concilierea vieții private cu cea profesională, cum ar fi promovarea muncii inteligente și a concediilor speciale, precum și acordarea de bonuri pentru baby-sitting. În ciuda eforturilor recente, măsurile de promovare a egalității de șanse și politicile privind asigurarea echilibrului dintre viața profesională și cea privată, precum și furnizarea de servicii de educație timpurie și îngrijire a copiilor și de servicii de îngrijire pe termen lung la prețuri accesibile sunt în continuare insuficiente și slab integrate. |
| --- | --- |

(18)

De la izbucnirea crizei provocate de pandemia de COVID-19, Italia a luat măsuri pentru a atenua impactul asupra ocupării forței de muncă. Sistemele de șomaj tehnic (Cassa integrazione) au jucat un rol major și se preconizează că vor face acest lucru și în viitor. Eligibilitatea a fost extinsă pentru a include întreprinderile mici și microîntreprinderile, precum și toate sectoarele economice și toți angajații. În plus, a fost creat un sistem (temporar) separat pentru lucrătorii independenți. Înainte de criza provocată de pandemia de COVID-19, condițiile de pe piața muncii continuau să se îmbunătățească. În 2019, rata de ocupare a forței de muncă a ajuns la 64 %, cea mai mare rată înregistrată vreodată. Cu toate acestea, nivelul era în continuare net inferior mediei Uniunii. Rata șomajului era în mod constant ridicată, la fel ca și alți indicatori ai deficitului de pe piața forței de muncă. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește în continuare la 11,8 % în 2020 și va scădea la 10,7 % în 2021. Proporția contractelor temporare era, de asemenea, ridicată, chiar dacă, începând de la jumătatea anului 2018, crearea de locuri de muncă a vizat locuri de muncă cu contracte pe durată nedeterminată. Pe viitor, pentru a promova o redresare durabilă și incluzivă, integrarea pe piața forței de muncă a femeilor și a tinerilor inactivi este esențială. S-au luat unele măsuri pentru a consolida serviciile publice de ocupare a forței de muncă și a le integra mai bine cu serviciile sociale, învățarea în rândul adulților și formarea profesională. Cu toate acestea, capacitatea de plasare a acestora rămâne redusă și variază foarte mult de la o regiune la alta. Implicarea angajatorilor rămâne, de asemenea, marginală. Pe măsură ce măsurile de limitare a răspândirii virusului sunt ridicate treptat, formulele de organizare flexibilă a muncii și munca la distanță pot veni în sprijinul întreprinderilor și al lucrătorilor. Ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19, guvernul a adoptat măsuri temporare care vizează concilierea vieții private cu cea profesională, cum ar fi promovarea muncii inteligente și a concediilor speciale, precum și acordarea de bonuri pentru baby-sitting. În ciuda eforturilor recente, măsurile de promovare a egalității de șanse și politicile privind asigurarea echilibrului dintre viața profesională și cea privată, precum și furnizarea de servicii de educație timpurie și îngrijire a copiilor și de servicii de îngrijire pe termen lung la prețuri accesibile sunt în continuare insuficiente și slab integrate.

| (19) | Situația de urgență actuală demonstrează, de asemenea, necesitatea de a îmbunătăți învățarea digitală și competențele digitale, inclusiv pentru adulții în vârstă de muncă, precum și învățământul la distanță. Investițiile în educație și în competențe sunt esențiale pentru promovarea unei redresări inteligente și favorabile incluziunii și pentru a rămâne în grafic în vederea realizării tranziției verzi și digitale. În această privință, rezultatele în materie de educație și formare reprezintă în continuare o provocare majoră pentru Italia. Există decalaje regionale mari în ceea ce privește dobândirea competențelor de bază, iar rata de părăsire timpurie a școlii este cu mult peste media Uniunii (13,5 % față de 10,3 % în 2019), în special în cazul elevilor născuți în afara Uniunii (33 %). În contextul limitărilor privind mobilitatea, disparitățile regionale și teritoriale riscă să fie exacerbate. În acest context, este deosebit de important să se investească în învățământul la distanță, precum și în infrastructura digitală și în competențele digitale ale cadrelor didactice și ale cursanților. De asemenea, Italia are o proporție mai mică de absolvenți în domeniul științei și ingineriei în comparație cu media Uniunii, iar rata de absolvire a învățământului terțiar este în continuare foarte scăzută (27,6 % în 2019). În plus, în comparație cu țările cu situații similare, întreprinderile italiene investesc mai puțin în formarea angajaților în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor. Rata scăzută de participare la formare a adulților slab calificați este, de asemenea, un motiv de îngrijorare, având în vedere numărul în scădere al locurilor de muncă care necesită un nivel scăzut de calificare. Perfecționarea și recalificarea profesională rămân la fel de importante ca oricând pentru a echipa lucrătorii cu competențe relevante pe piața forței de muncă și pentru promovarea unei tranziții echitabile către o economie mai digitală și mai durabilă. |
| --- | --- |

(19)

Situația de urgență actuală demonstrează, de asemenea, necesitatea de a îmbunătăți învățarea digitală și competențele digitale, inclusiv pentru adulții în vârstă de muncă, precum și învățământul la distanță. Investițiile în educație și în competențe sunt esențiale pentru promovarea unei redresări inteligente și favorabile incluziunii și pentru a rămâne în grafic în vederea realizării tranziției verzi și digitale. În această privință, rezultatele în materie de educație și formare reprezintă în continuare o provocare majoră pentru Italia. Există decalaje regionale mari în ceea ce privește dobândirea competențelor de bază, iar rata de părăsire timpurie a școlii este cu mult peste media Uniunii (13,5 % față de 10,3 % în 2019), în special în cazul elevilor născuți în afara Uniunii (33 %). În contextul limitărilor privind mobilitatea, disparitățile regionale și teritoriale riscă să fie exacerbate. În acest context, este deosebit de important să se investească în învățământul la distanță, precum și în infrastructura digitală și în competențele digitale ale cadrelor didactice și ale cursanților. De asemenea, Italia are o proporție mai mică de absolvenți în domeniul științei și ingineriei în comparație cu media Uniunii, iar rata de absolvire a învățământului terțiar este în continuare foarte scăzută (27,6 % în 2019). În plus, în comparație cu țările cu situații similare, întreprinderile italiene investesc mai puțin în formarea angajaților în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor. Rata scăzută de participare la formare a adulților slab calificați este, de asemenea, un motiv de îngrijorare, având în vedere numărul în scădere al locurilor de muncă care necesită un nivel scăzut de calificare. Perfecționarea și recalificarea profesională rămân la fel de importante ca oricând pentru a echipa lucrătorii cu competențe relevante pe piața forței de muncă și pentru promovarea unei tranziții echitabile către o economie mai digitală și mai durabilă.

| (20) | Criza provocată de pandemia de COVID-19 a accentuat necesitatea de a sprijini accesul întreprinderilor la finanțare. Italia a adoptat mai multe sisteme de sprijinire a fluxului de lichidități către întreprinderi, inclusiv în temeiul Cadrului temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei pandemii de COVID-19 (7). Punerea în aplicare eficace a acestor sisteme, inclusiv prin intermediul unor garanții canalizate de sistemul bancar, este esențială pentru a se asigura că toate întreprinderile, în special întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și întreprinderile din sectoarele și zonele geografice cele mai afectate, precum și întreprinderile inovatoare beneficiază de pe urma acestora. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Subvențiile directe și stimulentele pentru finanțarea bazată pe piață pot sprijini, de asemenea, lichiditatea IMM-urilor și a întreprinderilor inovatoare. Întreprinderilor inovatoare (adesea fără garanții reale) le este mai greu să obțină acces la credite, iar criza actuală ar putea înrăutăți situația. Amânarea contribuțiilor fiscale și sociale către stat a contribuit la îmbunătățirea fluxurilor de numerar ale întreprinderilor. Cu toate acestea, ar trebui să se prevină întârzierile în ceea ce privește plățile aprobate, fie din partea unor administrații către întreprinderi, fie din partea unor întreprinderi către alte întreprinderi, întrucât acestea afectează lichiditatea tuturor întreprinderilor, în special a celor mici. |
| --- | --- |

(20)

Criza provocată de pandemia de COVID-19 a accentuat necesitatea de a sprijini accesul întreprinderilor la finanțare. Italia a adoptat mai multe sisteme de sprijinire a fluxului de lichidități către întreprinderi, inclusiv în temeiul Cadrului temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei pandemii de COVID-19 (7). Punerea în aplicare eficace a acestor sisteme, inclusiv prin intermediul unor garanții canalizate de sistemul bancar, este esențială pentru a se asigura că toate întreprinderile, în special întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și întreprinderile din sectoarele și zonele geografice cele mai afectate, precum și întreprinderile inovatoare beneficiază de pe urma acestora. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Subvențiile directe și stimulentele pentru finanțarea bazată pe piață pot sprijini, de asemenea, lichiditatea IMM-urilor și a întreprinderilor inovatoare. Întreprinderilor inovatoare (adesea fără garanții reale) le este mai greu să obțină acces la credite, iar criza actuală ar putea înrăutăți situația. Amânarea contribuțiilor fiscale și sociale către stat a contribuit la îmbunătățirea fluxurilor de numerar ale întreprinderilor. Cu toate acestea, ar trebui să se prevină întârzierile în ceea ce privește plățile aprobate, fie din partea unor administrații către întreprinderi, fie din partea unor întreprinderi către alte întreprinderi, întrucât acestea afectează lichiditatea tuturor întreprinderilor, în special a celor mici.

| (21) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Investițiile în sprijinul tranziției verzi vor fi deosebit de importante pentru a susține redresarea și a spori reziliența în viitor. Italia este extrem de vulnerabilă la dezastre cauzate de fenomene meteorologice extreme și la dezastre hidrogeologice, inclusiv la secete și incendii forestiere. Transformarea Italiei într-o economie neutră din punct de vedere climatic va necesita investiții private și publice considerabile, pe o perioadă de timp îndelungată, în special cu privire la producția de energie din surse regenerabile, infrastructura de energie electrică și eficiența energetică. În Planul național privind clima și energia al Italiei sunt prevăzute investiții în contextul Pactului verde pentru combaterea schimbărilor climatice. Acestea sunt esențiale pentru a răspunde amenințării reprezentate de schimbările climatice, jucând totodată un rol fundamental în redresarea Italiei și în consolidarea rezilienței sale. Investițiile în contextul Pactului verde sunt, de asemenea, esențiale pentru reducerea impactului poluării aerului asupra sănătății umane în orașele italiene, în special în bazinul fluviului Pad. De exemplu, punerea în aplicare a unor inițiative de mobilitate durabilă, cum ar fi reînnoirea autobuzelor publice locale, reprezintă un exemplu de abordare atât a congestionării traficului, cât și a poluării aerului. Deficitele de infrastructură pentru gestionarea apei și a deșeurilor, în special în regiunile sudice, duc la efecte asupra mediului și a sănătății cu costuri considerabile și pierderi de venituri importante pentru economie. În general, reziliența la schimbările climatice este relevantă pentru întreaga infrastructură, inclusiv pentru infrastructura sanitară. Acest lucru necesită strategii de adaptare. Abordarea provocărilor legate de mediu și de schimbările climatice, cum ar fi riscurile hidrologice, mobilitatea urbană durabilă, eficiența energetică, economia circulară și transformarea industrială, reprezintă o oportunitate de a îmbunătăți productivitatea, evitând, în același timp, practicile nesustenabile. În același timp, investițiile în astfel de proiecte pot contribui la crearea de locuri de muncă și la susținerea redresării în urma crizei. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Italia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite Italiei să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Investițiile în sprijinul tranziției verzi vor fi deosebit de importante pentru a susține redresarea și a spori reziliența în viitor. Italia este extrem de vulnerabilă la dezastre cauzate de fenomene meteorologice extreme și la dezastre hidrogeologice, inclusiv la secete și incendii forestiere. Transformarea Italiei într-o economie neutră din punct de vedere climatic va necesita investiții private și publice considerabile, pe o perioadă de timp îndelungată, în special cu privire la producția de energie din surse regenerabile, infrastructura de energie electrică și eficiența energetică. În Planul național privind clima și energia al Italiei sunt prevăzute investiții în contextul Pactului verde pentru combaterea schimbărilor climatice. Acestea sunt esențiale pentru a răspunde amenințării reprezentate de schimbările climatice, jucând totodată un rol fundamental în redresarea Italiei și în consolidarea rezilienței sale. Investițiile în contextul Pactului verde sunt, de asemenea, esențiale pentru reducerea impactului poluării aerului asupra sănătății umane în orașele italiene, în special în bazinul fluviului Pad. De exemplu, punerea în aplicare a unor inițiative de mobilitate durabilă, cum ar fi reînnoirea autobuzelor publice locale, reprezintă un exemplu de abordare atât a congestionării traficului, cât și a poluării aerului. Deficitele de infrastructură pentru gestionarea apei și a deșeurilor, în special în regiunile sudice, duc la efecte asupra mediului și a sănătății cu costuri considerabile și pierderi de venituri importante pentru economie. În general, reziliența la schimbările climatice este relevantă pentru întreaga infrastructură, inclusiv pentru infrastructura sanitară. Acest lucru necesită strategii de adaptare. Abordarea provocărilor legate de mediu și de schimbările climatice, cum ar fi riscurile hidrologice, mobilitatea urbană durabilă, eficiența energetică, economia circulară și transformarea industrială, reprezintă o oportunitate de a îmbunătăți productivitatea, evitând, în același timp, practicile nesustenabile. În același timp, investițiile în astfel de proiecte pot contribui la crearea de locuri de muncă și la susținerea redresării în urma crizei. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Italia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite Italiei să utilizeze acest fond în mod optim.

| (22) | Măsurile de limitare a răspândirii virusului adoptate în contextul pandemiei de COVID-19 au evidențiat importanța investițiilor în digitalizarea economiei și au demonstrat relevanța infrastructurilor digitale. Nivelurile scăzute ale intensității digitale și ale cunoștințelor digitale ale întreprinderilor din Italia, în special în rândul IMM-urilor și al microîntreprinderilor, le-au împiedicat să ofere soluții de comerț electronic și de muncă la distanță, precum și să furnizeze și să utilizeze instrumente digitale în perioada de izolare. Investițiile în digitalizare și în competențe prin punerea în aplicare continuă și în timp util a unor politici naționale specifice sunt esențiale pentru a îmbunătăți modelele de activități economice electronice și a ajuta întreprinderile să se adapteze, precum și pentru a stimula productivitatea și competitivitatea. S-a dovedit că accesul la o infrastructură digitală rapidă și fiabilă este vital pentru a asigura furnizarea serviciilor esențiale în administrație, educație, sănătate și medicină, precum și pentru monitorizarea și controlarea pandemiei. Italia continuă să înregistreze întârzieri în ceea ce privește acoperirea cu rețele de fibră până la sediul utilizatorului în zonele rurale. Ar trebui adoptate măsuri specifice pentru a remedia această lacună, precum și pentru a încuraja în continuare utilizarea acestor rețele. |
| --- | --- |

(22)

Măsurile de limitare a răspândirii virusului adoptate în contextul pandemiei de COVID-19 au evidențiat importanța investițiilor în digitalizarea economiei și au demonstrat relevanța infrastructurilor digitale. Nivelurile scăzute ale intensității digitale și ale cunoștințelor digitale ale întreprinderilor din Italia, în special în rândul IMM-urilor și al microîntreprinderilor, le-au împiedicat să ofere soluții de comerț electronic și de muncă la distanță, precum și să furnizeze și să utilizeze instrumente digitale în perioada de izolare. Investițiile în digitalizare și în competențe prin punerea în aplicare continuă și în timp util a unor politici naționale specifice sunt esențiale pentru a îmbunătăți modelele de activități economice electronice și a ajuta întreprinderile să se adapteze, precum și pentru a stimula productivitatea și competitivitatea. S-a dovedit că accesul la o infrastructură digitală rapidă și fiabilă este vital pentru a asigura furnizarea serviciilor esențiale în administrație, educație, sănătate și medicină, precum și pentru monitorizarea și controlarea pandemiei. Italia continuă să înregistreze întârzieri în ceea ce privește acoperirea cu rețele de fibră până la sediul utilizatorului în zonele rurale. Ar trebui adoptate măsuri specifice pentru a remedia această lacună, precum și pentru a încuraja în continuare utilizarea acestor rețele.

| (23) | Pentru a dispune de un sistem de cercetare și inovare performant, este nevoie de un sprijin al politicilor continuu, coerent și bazat pe elemente concrete, precum și de investiții și un capital uman adecvat. Criza actuală provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat în mod clar că trebuie consolidate în continuare schimbul rapid de date între cercetători, inclusiv accesul la rezultate și date gratuit pentru utilizator, precum și știința deschisă. Aceasta din urmă, împreună cu cooperarea științifică/comercială, are un rol esențial clar în ceea ce privește aducerea pe piață a rezultatelor cercetării, inclusiv a celor necesare pentru vaccinuri și terapii, valorificând atuurile Italiei din sectorul medical, cel industrial și cel al cercetării. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a dispune de un sistem de cercetare și inovare performant, este nevoie de un sprijin al politicilor continuu, coerent și bazat pe elemente concrete, precum și de investiții și un capital uman adecvat. Criza actuală provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat în mod clar că trebuie consolidate în continuare schimbul rapid de date între cercetători, inclusiv accesul la rezultate și date gratuit pentru utilizator, precum și știința deschisă. Aceasta din urmă, împreună cu cooperarea științifică/comercială, are un rol esențial clar în ceea ce privește aducerea pe piață a rezultatelor cercetării, inclusiv a celor necesare pentru vaccinuri și terapii, valorificând atuurile Italiei din sectorul medical, cel industrial și cel al cercetării.

| (24) | O administrație publică eficace este crucială pentru a se asigura faptul că nu se încetinește punerea în aplicare a măsurilor adoptate pentru abordarea situației de urgență și sprijinirea redresării economice. Plata prestațiilor sociale, măsurile de asigurare a lichidității și concentrarea investițiilor la începutul perioadei etc. ar putea să nu fie eficace dacă sunt împiedicate de blocajele din sectorul public. Printre deficiențe se numără procedurile de lungă durată, inclusiv cele din domeniul justiției civile, nivelul scăzut al digitalizării și slaba capacitate administrativă. Procedurile și verificările trebuie efectuate rapid, într-un context în care resursele publice sunt sporite în mod semnificativ pentru a sprijini activitatea economică. Digitalizarea administrațiilor publice era inegală înainte de criza provocată de pandemia de COVID-19. Interacțiunea online dintre autorități și populație era scăzută. Ponderea procedurilor administrative gestionate de regiuni și municipalități care pot fi inițiate și finalizate în întregime în mod digital este în continuare scăzută. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat, de asemenea, lipsa interoperabilității serviciilor publice digitale. Pentru a facilita reacția rapidă a administrației publice față de mediul de afaceri, reglementările sectoriale trebuie îmbunătățite și simplificate, iar barierele rămase în calea concurenței trebuie eliminate. În fine, un sistem de justiție eficace este esențial pentru o economie atractivă pentru investiții și pentru întreprinderi și va fi crucial în procesul de redresare, permițând, de asemenea, aplicarea unor cadre eficace de salvare și redresare. |
| --- | --- |

(24)

O administrație publică eficace este crucială pentru a se asigura faptul că nu se încetinește punerea în aplicare a măsurilor adoptate pentru abordarea situației de urgență și sprijinirea redresării economice. Plata prestațiilor sociale, măsurile de asigurare a lichidității și concentrarea investițiilor la începutul perioadei etc. ar putea să nu fie eficace dacă sunt împiedicate de blocajele din sectorul public. Printre deficiențe se numără procedurile de lungă durată, inclusiv cele din domeniul justiției civile, nivelul scăzut al digitalizării și slaba capacitate administrativă. Procedurile și verificările trebuie efectuate rapid, într-un context în care resursele publice sunt sporite în mod semnificativ pentru a sprijini activitatea economică. Digitalizarea administrațiilor publice era inegală înainte de criza provocată de pandemia de COVID-19. Interacțiunea online dintre autorități și populație era scăzută. Ponderea procedurilor administrative gestionate de regiuni și municipalități care pot fi inițiate și finalizate în întregime în mod digital este în continuare scăzută. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat, de asemenea, lipsa interoperabilității serviciilor publice digitale. Pentru a facilita reacția rapidă a administrației publice față de mediul de afaceri, reglementările sectoriale trebuie îmbunătățite și simplificate, iar barierele rămase în calea concurenței trebuie eliminate. În fine, un sistem de justiție eficace este esențial pentru o economie atractivă pentru investiții și pentru întreprinderi și va fi crucial în procesul de redresare, permițând, de asemenea, aplicarea unor cadre eficace de salvare și redresare.

| (25) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(25)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (26) | Măsurile adoptate de guvern pentru a sprijini gospodăriile și întreprinderile sunt, de asemenea, benefice pentru menținerea capitalizării și a rezilienței sectorului bancar în actualul mediu de activitate dificil. În pofida măsurilor de atenuare adoptate, inclusiv a flexibilității prudențiale acordate de autoritățile de supraveghere bancară, pandemia de COVID-19 exercită presiune și asupra calității activelor băncilor din întreaga Uniune și se preconizează că această situație va continua în următoarele săptămâni și luni, inclusiv în Italia. Ca urmare, eforturile de reducere a creditelor neperformante sunt afectate, inclusiv din cauza încetinirii activității judiciare și a activităților de restructurare a activelor depreciate. În această privință, promovarea unor soluții sustenabile pentru debitorii viabili afectați de criza provocată de pandemia de COVID-19, inclusiv prin evitarea aplicării măsurilor juridice automate, este o condiție prealabilă importantă pentru protejarea calității activelor. Între timp, asigurarea unor standarde de creditare prudente și a unei raportări precise a deteriorării calității activelor poate contribui, de asemenea, la sprijinirea funcționării pieței secundare a creditelor neperformante și la limitarea efectelor negative asupra inițiativelor existente de cesionare a creditelor neperformante. |
| --- | --- |

(26)

Măsurile adoptate de guvern pentru a sprijini gospodăriile și întreprinderile sunt, de asemenea, benefice pentru menținerea capitalizării și a rezilienței sectorului bancar în actualul mediu de activitate dificil. În pofida măsurilor de atenuare adoptate, inclusiv a flexibilității prudențiale acordate de autoritățile de supraveghere bancară, pandemia de COVID-19 exercită presiune și asupra calității activelor băncilor din întreaga Uniune și se preconizează că această situație va continua în următoarele săptămâni și luni, inclusiv în Italia. Ca urmare, eforturile de reducere a creditelor neperformante sunt afectate, inclusiv din cauza încetinirii activității judiciare și a activităților de restructurare a activelor depreciate. În această privință, promovarea unor soluții sustenabile pentru debitorii viabili afectați de criza provocată de pandemia de COVID-19, inclusiv prin evitarea aplicării măsurilor juridice automate, este o condiție prealabilă importantă pentru protejarea calității activelor. Între timp, asigurarea unor standarde de creditare prudente și a unei raportări precise a deteriorării calității activelor poate contribui, de asemenea, la sprijinirea funcționării pieței secundare a creditelor neperformante și la limitarea efectelor negative asupra inițiativelor existente de cesionare a creditelor neperformante.

| (27) | Prevenirea și sancționarea eficace a corupției pot juca un rol important în asigurarea redresării Italiei după criza provocată de pandemia de COVID-19. Transparența în sectorul public și intensificarea controalelor împotriva corupției, în special, pot evita încercările criminalității organizate de a se infiltra în viața economică și financiară, de a denatura procedurile de achiziții publice și, în sens mai larg, de a devia resursele publice necesare pentru investiții. În același timp, procedurile de achiziții publice ar trebui să rămână eficiente, asigurându-se un echilibru între nevoia de monitorizare riguroasă și nevoia de promptitudine. Durata lichidării stocului de cauze pendinte la instanțele penale de apel ridică încă probleme, însă în cadrul Parlamentului sunt în discuție reforme cuprinzătoare privind raționalizarea procedurilor penale. Cadrul anticorupție al Italiei a fost consolidat recent, însă trebuie să fie completat, inclusiv cu prevederi privind sancționarea funcționarilor publici aleși în cazul conflictelor de interese. |
| --- | --- |

(27)

Prevenirea și sancționarea eficace a corupției pot juca un rol important în asigurarea redresării Italiei după criza provocată de pandemia de COVID-19. Transparența în sectorul public și intensificarea controalelor împotriva corupției, în special, pot evita încercările criminalității organizate de a se infiltra în viața economică și financiară, de a denatura procedurile de achiziții publice și, în sens mai larg, de a devia resursele publice necesare pentru investiții. În același timp, procedurile de achiziții publice ar trebui să rămână eficiente, asigurându-se un echilibru între nevoia de monitorizare riguroasă și nevoia de promptitudine. Durata lichidării stocului de cauze pendinte la instanțele penale de apel ridică încă probleme, însă în cadrul Parlamentului sunt în discuție reforme cuprinzătoare privind raționalizarea procedurilor penale. Cadrul anticorupție al Italiei a fost consolidat recent, însă trebuie să fie completat, inclusiv cu prevederi privind sancționarea funcționarilor publici aleși în cazul conflictelor de interese.

| (28) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Italia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii obiectivelor de dezvoltare durabilă și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(28)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Italia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii obiectivelor de dezvoltare durabilă și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (29) | Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Italia ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului. |
| --- | --- |

(29)

Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Italia ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

| (30) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Italiei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020 și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Italiei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Italia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(30)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Italiei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020 și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Italiei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Italia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (31) | Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (8) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(31)

Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (8) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

| (32) | Prin prisma bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 2, 3 și 4, |
| --- | --- |

(32)

Prin prisma bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 2, 3 și 4,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Italia să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să consolideze reziliența și capacitatea sistemului de sănătate, în ceea ce privește personalul medical, infrastructura și produsele medicale critice. Să amelioreze coordonarea dintre autoritățile naționale și regionale. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să asigure un nivel adecvat de înlocuire a veniturilor și de acces la protecție socială, în special pentru lucrătorii atipici. Să atenueze impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19 asupra ocupării forței de muncă, inclusiv prin utilizarea unor formule flexibile de lucru și a unor măsuri active de sprijinire a ocupării forței de muncă. Să consolideze învățământul la distanță și competențele, inclusiv competențele digitale. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să asigure punerea în aplicare eficace a măsurilor de furnizare de lichidități către economia reală, inclusiv către IMM-uri, întreprinderile inovatoare și lucrătorii care desfășoară o activitate independentă, și să evite întârzierile în efectuarea plăților. Să concentreze la începutul perioadei aferente proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, cercetare și inovare, transportul public durabil, gestionarea deșeurilor și a apei, precum și către consolidarea infrastructurii digitale pentru a asigura furnizarea serviciilor esențiale. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să îmbunătățească eficiența sistemului judiciar și eficacitatea administrației publice. |
| --- | --- |

4.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 69.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  JO C 91I, 20.3.2020, p. 1.

7

(8)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/82 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/82

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Ciprului pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru 2020

(2020/C 282/13)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Ciprul ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de Recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Ciprul ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de Recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

| (2) | Raportul de țară pentru Cipru din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Cipru în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Cipru în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Ciprul se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, sectorul financiar este împovărat de ponderea foarte mare a creditelor neperformante, iar asupra economiei exercită presiune stocuri mari de datorii private, publice și externe, pe fondul unei creșteri potențiale moderate. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Cipru din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Cipru în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Cipru în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Ciprul se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, sectorul financiar este împovărat de ponderea foarte mare a creditelor neperformante, iar asupra economiei exercită presiune stocuri mari de datorii private, publice și externe, pe fondul unei creșteri potențiale moderate.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Ciprul este încurajat să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Ciprul este încurajat să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale țării din cauza profilurilor de specializare diferite, în special în regiunile care se bazează în mod semnificativ pe turism și, în general, pe relațiile comerciale directe cu consumatorii. Acest lucru implică un risc de adâncire a disparităților teritoriale din Cipru. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale țării din cauza profilurilor de specializare diferite, în special în regiunile care se bazează în mod semnificativ pe turism și, în general, pe relațiile comerciale directe cu consumatorii. Acest lucru implică un risc de adâncire a disparităților teritoriale din Cipru. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | La 7 mai 2020, Ciprul și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

La 7 mai 2020, Ciprul și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, Ciprul se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Ciprul se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria.

| (12) | În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 1,7 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 4,3 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 0,4 % din PIB în 2021. După ce a scăzut la 95,5 % din PIB în 2019, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 116,8 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. În plus, proiecțiile bugetare țin cont de o serie de riscuri, și anume de datoriile contingente explicite și de eventualele nevoi de finanțare ale spitalelor publice în primii ani de funcționare a sistemului național de asigurări de sănătate. |
| --- | --- |

(12)

În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 1,7 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 4,3 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 0,4 % din PIB în 2021. După ce a scăzut la 95,5 % din PIB în 2019, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 116,8 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. În plus, proiecțiile bugetare țin cont de o serie de riscuri, și anume de datoriile contingente explicite și de eventualele nevoi de finanțare ale spitalelor publice în primii ani de funcționare a sistemului național de asigurări de sănătate.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Ciprul a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 4,4 % din PIB. Măsurile includ suplimentarea cu până la 0,5 % din PIB a bugetului alocat serviciilor de sănătate, acordarea de subvenții salariale care să asigure menținerea angajaților pe statul de plată în cazul suspendării operațiunilor comerciale (2,7 % din PIB) și acordarea de sprijin pentru venit întreprinderilor mici și lucrătorilor independenți (0,3 % din PIB). În plus, Ciprul a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor, inclusiv, de exemplu, amânarea plății TVA-ului pentru o perioadă de două luni. În general, măsurile adoptate de Cipru sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, vor contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Ciprul a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 4,4 % din PIB. Măsurile includ suplimentarea cu până la 0,5 % din PIB a bugetului alocat serviciilor de sănătate, acordarea de subvenții salariale care să asigure menținerea angajaților pe statul de plată în cazul suspendării operațiunilor comerciale (2,7 % din PIB) și acordarea de sprijin pentru venit întreprinderilor mici și lucrătorilor independenți (0,3 % din PIB). În plus, Ciprul a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor, inclusiv, de exemplu, amânarea plății TVA-ului pentru o perioadă de două luni. În general, măsurile adoptate de Cipru sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, vor contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (14) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Ciprului va fi de – 7 % din PIB în 2020 și de –1,8 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va ajunge la 115,7 % din PIB în 2020 și la 105 % din PIB în 2021. |
| --- | --- |

(14)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Ciprului va fi de – 7 % din PIB în 2020 și de –1,8 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va ajunge la 115,7 % din PIB în 2020 și la 105 % din PIB în 2021.

| (15) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării de către Cipru a regulii privind datoria în 2019 și a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020. Per ansamblu, analiza Comisiei sugerează că a fost îndeplinit criteriul privind datoria, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în timp ce criteriul privind deficitul nu a fost îndeplinit. |
| --- | --- |

(15)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării de către Cipru a regulii privind datoria în 2019 și a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020. Per ansamblu, analiza Comisiei sugerează că a fost îndeplinit criteriul privind datoria, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în timp ce criteriul privind deficitul nu a fost îndeplinit.

| (16) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19, Ciprul a adoptat o serie de măsuri menite să atenueze impactul economic al crizei. La 15 martie 2020, guvernul a lansat un program de sprijin financiar pentru a proteja sănătatea publică și pentru a asigura supraviețuirea economică a întreprinderilor și a angajatorilor. Programul alocă 100 de milioane EUR pentru sprijin financiar în favoarea sectorului sănătății pentru combaterea pandemiei, inclusiv pentru recrutarea suplimentară de medici, asistenți și personal auxiliar, precum și pentru echipamente și infrastructură. Acest program stabilește o serie de măsuri de sprijinire a întreprinderilor prin îmbunătățirea lichidității, de exemplu, adoptarea unor scheme de sprijin pentru întreprinderi și pentru lucrătorii independenți, precum și suspendarea temporară a plății TVA-ului pentru întreprinderi. Pachetul include, de asemenea, un sprijin specific de 11 milioane EUR pentru redresarea sectorului turismului. |
| --- | --- |

(16)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19, Ciprul a adoptat o serie de măsuri menite să atenueze impactul economic al crizei. La 15 martie 2020, guvernul a lansat un program de sprijin financiar pentru a proteja sănătatea publică și pentru a asigura supraviețuirea economică a întreprinderilor și a angajatorilor. Programul alocă 100 de milioane EUR pentru sprijin financiar în favoarea sectorului sănătății pentru combaterea pandemiei, inclusiv pentru recrutarea suplimentară de medici, asistenți și personal auxiliar, precum și pentru echipamente și infrastructură. Acest program stabilește o serie de măsuri de sprijinire a întreprinderilor prin îmbunătățirea lichidității, de exemplu, adoptarea unor scheme de sprijin pentru întreprinderi și pentru lucrătorii independenți, precum și suspendarea temporară a plății TVA-ului pentru întreprinderi. Pachetul include, de asemenea, un sprijin specific de 11 milioane EUR pentru redresarea sectorului turismului.

| (17) | Criza provocată de COVID-19 demonstrează necesitatea orientării investițiilor către îmbunătățirea și modernizarea sistemului public de sănătate, restabilirea capacității acestuia și punerea în aplicare a reformei în domeniul sănătății. Noul sistem de sănătate oferă un acces mai bun la serviciile de asistență medicală primară, orientări și tratamente adecvate bazate pe protocoale clinice. Acesta prevede, de asemenea, dreptul universal la servicii de sănătate accesibile în contextul pandemiei de COVID-19. Ciprul dispune de un plan de urgență în caz de pandemie bine stabilit și a alocat resurse suplimentare pentru a preveni și a gestiona impactul infectării și al contagiunii. Pe termen mediu, Ciprul trebuie să orienteze investițiile către creșterea eficacității, a accesibilității și a rezilienței generale a sistemului de sănătate. Suplimentarea resurselor pentru sistemul de sănătate ar trebui să prevină penuria viitoare de personal medical, precum și de consumabile medicale și de infrastructuri esențiale. Implementarea fără probleme a reformei sistemului de sănătate, astfel cum a fost planificată, este esențială pentru asigurarea accesului la asistență medicală și a acoperirii universale. Soluțiile și noile aplicații digitale în materie de sănătate ar contribui la accelerarea implementării serviciilor de e-sănătate și la îmbunătățirea teleconsultațiilor și a mecanismelor de alertă. Este esențială adoptarea unor politici care să amelioreze capacitatea spitalelor, să abordeze condițiile de lucru ale lucrătorilor din domeniul sănătății și să asigure distribuția echipamentelor individuale de protecție, a testelor, a medicamentelor și a dispozitivelor medicale. Este esențială integrarea îngrijirii pe termen lung, precum și a asistenței medicale primare și comunitare, având în vedere schimbările demografice și nevoia de a sprijini persoanele cele mai vulnerabile, inclusiv persoanele cu handicap. |
| --- | --- |

(17)

Criza provocată de COVID-19 demonstrează necesitatea orientării investițiilor către îmbunătățirea și modernizarea sistemului public de sănătate, restabilirea capacității acestuia și punerea în aplicare a reformei în domeniul sănătății. Noul sistem de sănătate oferă un acces mai bun la serviciile de asistență medicală primară, orientări și tratamente adecvate bazate pe protocoale clinice. Acesta prevede, de asemenea, dreptul universal la servicii de sănătate accesibile în contextul pandemiei de COVID-19. Ciprul dispune de un plan de urgență în caz de pandemie bine stabilit și a alocat resurse suplimentare pentru a preveni și a gestiona impactul infectării și al contagiunii. Pe termen mediu, Ciprul trebuie să orienteze investițiile către creșterea eficacității, a accesibilității și a rezilienței generale a sistemului de sănătate. Suplimentarea resurselor pentru sistemul de sănătate ar trebui să prevină penuria viitoare de personal medical, precum și de consumabile medicale și de infrastructuri esențiale. Implementarea fără probleme a reformei sistemului de sănătate, astfel cum a fost planificată, este esențială pentru asigurarea accesului la asistență medicală și a acoperirii universale. Soluțiile și noile aplicații digitale în materie de sănătate ar contribui la accelerarea implementării serviciilor de e-sănătate și la îmbunătățirea teleconsultațiilor și a mecanismelor de alertă. Este esențială adoptarea unor politici care să amelioreze capacitatea spitalelor, să abordeze condițiile de lucru ale lucrătorilor din domeniul sănătății și să asigure distribuția echipamentelor individuale de protecție, a testelor, a medicamentelor și a dispozitivelor medicale. Este esențială integrarea îngrijirii pe termen lung, precum și a asistenței medicale primare și comunitare, având în vedere schimbările demografice și nevoia de a sprijini persoanele cele mai vulnerabile, inclusiv persoanele cu handicap.

| (18) | După o evoluție pozitivă constantă a pieței forței de muncă în ultimii ani, Ciprul se va confrunta acum cu provocări în ceea ce privește nivelurile de ocupare a forței de muncă din cauza crizei sanitare. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a reduce la minimum impactul socioeconomic al crizei. Ciprul a adoptat deja măsuri de urgență, inclusiv sisteme de șomaj tehnic și prelungirea prestațiilor de șomaj pentru lucrătorii independenți. Va fi important să se păstreze locurile de muncă și să se asigure punerea în aplicare a măsurilor anunțate, în strânsă consultare cu partenerii sociali. Va fi esențială consolidarea capacității serviciilor publice de ocupare a forței de muncă prin suplimentarea posturilor permanente, în special prin garantarea continuării serviciilor consilierilor pentru ocuparea forței de muncă ale căror contracte temporare expiră în cea de a doua jumătate a anului 2020. Se va evita astfel o presiune suplimentară asupra serviciilor și se va oferi sprijin eficient persoanelor care au intrat de curând în șomaj și altor grupuri vulnerabile, cum ar fi tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, șomerii de lungă durată și persoanele cu handicap. Sprijinirea tranziției de la școală la locul de muncă și informarea tinerilor, în special, necesită o atenție sporită, având în vedere că proaspeții absolvenți s-ar putea confrunta cu dificultăți suplimentare în găsirea unui loc de muncă. |
| --- | --- |

(18)

După o evoluție pozitivă constantă a pieței forței de muncă în ultimii ani, Ciprul se va confrunta acum cu provocări în ceea ce privește nivelurile de ocupare a forței de muncă din cauza crizei sanitare. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a reduce la minimum impactul socioeconomic al crizei. Ciprul a adoptat deja măsuri de urgență, inclusiv sisteme de șomaj tehnic și prelungirea prestațiilor de șomaj pentru lucrătorii independenți. Va fi important să se păstreze locurile de muncă și să se asigure punerea în aplicare a măsurilor anunțate, în strânsă consultare cu partenerii sociali. Va fi esențială consolidarea capacității serviciilor publice de ocupare a forței de muncă prin suplimentarea posturilor permanente, în special prin garantarea continuării serviciilor consilierilor pentru ocuparea forței de muncă ale căror contracte temporare expiră în cea de a doua jumătate a anului 2020. Se va evita astfel o presiune suplimentară asupra serviciilor și se va oferi sprijin eficient persoanelor care au intrat de curând în șomaj și altor grupuri vulnerabile, cum ar fi tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, șomerii de lungă durată și persoanele cu handicap. Sprijinirea tranziției de la școală la locul de muncă și informarea tinerilor, în special, necesită o atenție sporită, având în vedere că proaspeții absolvenți s-ar putea confrunta cu dificultăți suplimentare în găsirea unui loc de muncă.

| (19) | Pandemia de COVID-19 impune adoptarea unor măsuri adecvate care să atenueze impactul social, să sprijine veniturile gospodăriilor și să susțină redresarea rapidă a economiei. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 8,6 % în 2020 și va coborî apoi la 7,5 % în 2021. Se preconizează o scădere semnificativă a cererii externe de servicii, întrucât se așteaptă ca sectorul turismului să fie puternic afectat de criză. Ar trebui să se asigure soluții adecvate de substituție a veniturilor pentru toți lucrătorii și toți lucrătorii independenți afectați, inclusiv pentru cei care se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește accesul la protecție socială. Sistemele de protecție socială trebuie să protejeze persoanele încadrate în muncă, lucrătorii independenți și șomerii. Există posibilități de consolidare a sistemului general de protecție socială pentru a preveni creșterea nivelului de sărăcie și a nivelului inegalităților, în special prin sprijinirea persoanelor celor mai vulnerabile, inclusiv copiii, persoanele inactive, lucrătorii nedeclarați și persoanele care provin dintr-un context de migrație. |
| --- | --- |

(19)

Pandemia de COVID-19 impune adoptarea unor măsuri adecvate care să atenueze impactul social, să sprijine veniturile gospodăriilor și să susțină redresarea rapidă a economiei. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 8,6 % în 2020 și va coborî apoi la 7,5 % în 2021. Se preconizează o scădere semnificativă a cererii externe de servicii, întrucât se așteaptă ca sectorul turismului să fie puternic afectat de criză. Ar trebui să se asigure soluții adecvate de substituție a veniturilor pentru toți lucrătorii și toți lucrătorii independenți afectați, inclusiv pentru cei care se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește accesul la protecție socială. Sistemele de protecție socială trebuie să protejeze persoanele încadrate în muncă, lucrătorii independenți și șomerii. Există posibilități de consolidare a sistemului general de protecție socială pentru a preveni creșterea nivelului de sărăcie și a nivelului inegalităților, în special prin sprijinirea persoanelor celor mai vulnerabile, inclusiv copiii, persoanele inactive, lucrătorii nedeclarați și persoanele care provin dintr-un context de migrație.

| (20) | Promovarea unor formule flexibile de lucru, cu implicarea partenerilor sociali, în special sub forma muncii la distanță, este deosebit de importantă. Pe termen scurt, de aceste formule vor beneficia lucrătorii care au responsabilități neprevăzute de îngrijire a copiilor și a altor persoane aflate în întreținere, urmând ca pe termen lung acestea să faciliteze reintegrarea pe piața muncii a numărului mare de femei inactive din cauza responsabilităților de îngrijire. Având în vedere că pentru persoanele în vârstă și persoanele care suferă de boli cronice există un risc mai mare de îmbolnăvire gravă din cauza virusului, investițiile în servicii de calitate de îngrijire pe termen lung sunt deosebit de importante pentru a asigura continuitatea serviciilor și eficiența pe termen scurt și mediu. |
| --- | --- |

(20)

Promovarea unor formule flexibile de lucru, cu implicarea partenerilor sociali, în special sub forma muncii la distanță, este deosebit de importantă. Pe termen scurt, de aceste formule vor beneficia lucrătorii care au responsabilități neprevăzute de îngrijire a copiilor și a altor persoane aflate în întreținere, urmând ca pe termen lung acestea să faciliteze reintegrarea pe piața muncii a numărului mare de femei inactive din cauza responsabilităților de îngrijire. Având în vedere că pentru persoanele în vârstă și persoanele care suferă de boli cronice există un risc mai mare de îmbolnăvire gravă din cauza virusului, investițiile în servicii de calitate de îngrijire pe termen lung sunt deosebit de importante pentru a asigura continuitatea serviciilor și eficiența pe termen scurt și mediu.

| (21) | Îmbunătățirea calității, a eficienței și a relevanței pe piața muncii a educației și formării este esențială în acest context de criză, pentru a asigura o redresare rapidă a pieței forței de muncă. Dotarea persoanelor cu competențele adecvate este și mai importantă într-o perioadă în care un număr tot mai mare de persoane riscă să își piardă locul de muncă și trebuie să fie apoi pregătite pentru tranzițiile de la un loc de muncă la altul. Restricțiile de mobilitate au evidențiat problemele generate de nivelurile scăzute de competențe digitale în Cipru. Acest lucru are un impact negativ asupra activităților online, cum ar fi munca la distanță, învățământul la distanță și utilizarea serviciilor de e-sănătate. Accesul egal la infrastructura informatică și la internet, inclusiv pentru cursanții defavorizați, precum și o bună pregătire a cadrelor didactice sunt esențiale pentru o educație digitală și pentru un învățământ la distanță de calitate. Pentru a aborda rezultatele slabe la nivel general în domeniul educației și formării și pentru a îmbunătăți competențele în sens mai larg, este esențial să se continue reforma învățământului, investind totodată în soluții pentru învățarea digitală, pentru formarea la locul de muncă și pentru ucenicie, precum și în consolidarea competențelor profesorilor și ale formatorilor de a utiliza în mod eficace instrumentele informatice. Există posibilitatea de a aborda problema rezultatelor slabe în ceea ce privește competențele de bază, precum și de a spori participarea adulților la activități de învățare. Pentru a accelera punerea în aplicare, programele de recalificare ar putea, în măsura posibilului, să fie concepute pentru utilizare online, iar apoi, când pandemia va fi sub control, să integreze prezența fizică, după caz. |
| --- | --- |

(21)

Îmbunătățirea calității, a eficienței și a relevanței pe piața muncii a educației și formării este esențială în acest context de criză, pentru a asigura o redresare rapidă a pieței forței de muncă. Dotarea persoanelor cu competențele adecvate este și mai importantă într-o perioadă în care un număr tot mai mare de persoane riscă să își piardă locul de muncă și trebuie să fie apoi pregătite pentru tranzițiile de la un loc de muncă la altul. Restricțiile de mobilitate au evidențiat problemele generate de nivelurile scăzute de competențe digitale în Cipru. Acest lucru are un impact negativ asupra activităților online, cum ar fi munca la distanță, învățământul la distanță și utilizarea serviciilor de e-sănătate. Accesul egal la infrastructura informatică și la internet, inclusiv pentru cursanții defavorizați, precum și o bună pregătire a cadrelor didactice sunt esențiale pentru o educație digitală și pentru un învățământ la distanță de calitate. Pentru a aborda rezultatele slabe la nivel general în domeniul educației și formării și pentru a îmbunătăți competențele în sens mai larg, este esențial să se continue reforma învățământului, investind totodată în soluții pentru învățarea digitală, pentru formarea la locul de muncă și pentru ucenicie, precum și în consolidarea competențelor profesorilor și ale formatorilor de a utiliza în mod eficace instrumentele informatice. Există posibilitatea de a aborda problema rezultatelor slabe în ceea ce privește competențele de bază, precum și de a spori participarea adulților la activități de învățare. Pentru a accelera punerea în aplicare, programele de recalificare ar putea, în măsura posibilului, să fie concepute pentru utilizare online, iar apoi, când pandemia va fi sub control, să integreze prezența fizică, după caz.

| (22) | Pe durata crizei și a perioadei imediat următoare, sunt și vor fi necesare fonduri importante pentru a sprijini întreprinderile. Este esențială garantarea unui acces adecvat la finanțare și la lichidități, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), pentru ca întreprinderile să își poată continua activitatea, iar angajații să își păstreze locul de muncă. În procesul de elaborare și de punere în aplicare a acestor măsuri, este necesar să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Ciprul a pus în aplicare o schemă specifică de sprijinire a întreprinderilor mici prin care se subvenționează plata salariilor în întreprinderile cu până la cinci angajați. În plus, suspendarea contribuțiilor majorate la sistemul național de sănătate și amânarea plății impozitelor (de exemplu, TVA) vor reduce presiunea imediată. O coordonare administrativă rapidă, acordarea unui sprijin practic și comunicarea eficace cu privire la sprijinul oferit IMM-urilor, în cooperare cu structurile de sprijin pentru IMM-uri și cu organizațiile de întreprinderi, sunt esențiale. Accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice poate contribui, de asemenea, la îmbunătățirea fluxului de lichidități al IMM-urilor. Este posibil ca startup-urile recente și întreprinderile în curs de extindere să aibă nevoie de un sprijin specific, de exemplu, prin achiziționarea de participații la capital de către instituții publice și prin măsuri de stimulare a investițiilor fondurilor cu capital de risc în aceste tipuri de întreprinderi. Este în continuare important să se implementeze instrumente financiare elaborate înainte de criză (Fondul de fonduri pentru energie al Ciprului). |
| --- | --- |

(22)

Pe durata crizei și a perioadei imediat următoare, sunt și vor fi necesare fonduri importante pentru a sprijini întreprinderile. Este esențială garantarea unui acces adecvat la finanțare și la lichidități, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), pentru ca întreprinderile să își poată continua activitatea, iar angajații să își păstreze locul de muncă. În procesul de elaborare și de punere în aplicare a acestor măsuri, este necesar să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Ciprul a pus în aplicare o schemă specifică de sprijinire a întreprinderilor mici prin care se subvenționează plata salariilor în întreprinderile cu până la cinci angajați. În plus, suspendarea contribuțiilor majorate la sistemul național de sănătate și amânarea plății impozitelor (de exemplu, TVA) vor reduce presiunea imediată. O coordonare administrativă rapidă, acordarea unui sprijin practic și comunicarea eficace cu privire la sprijinul oferit IMM-urilor, în cooperare cu structurile de sprijin pentru IMM-uri și cu organizațiile de întreprinderi, sunt esențiale. Accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice poate contribui, de asemenea, la îmbunătățirea fluxului de lichidități al IMM-urilor. Este posibil ca startup-urile recente și întreprinderile în curs de extindere să aibă nevoie de un sprijin specific, de exemplu, prin achiziționarea de participații la capital de către instituții publice și prin măsuri de stimulare a investițiilor fondurilor cu capital de risc în aceste tipuri de întreprinderi. Este în continuare important să se implementeze instrumente financiare elaborate înainte de criză (Fondul de fonduri pentru energie al Ciprului).

| (23) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se concentreze la începutul perioadei aferente proiectele de investiții publice mature și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Protejarea și utilizarea eficientă a resurselor naturale ale țării au o importanță capitală pentru asigurarea unei redresări economice sustenabile și a unei creșteri viitoare. Pentru ca țara să rămână atractivă pentru turiști, trebuie abordate provocările legate de tranziția către o energie verde, de gestionarea eficace a deșeurilor și a apei, precum și de protecția naturii și a biodiversității. S-au inițiat deja investiții importante, însă multe dintre investițiile în aceste domenii trebuie concentrate la începutul perioadei. Ciprul se confruntă cu provocări importante în atingerea obiectivului său pentru 2030 privind emisiile de gaze cu efect de seră care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii. Aceste provocări trebuie abordate prin planificarea și adoptarea de măsuri suplimentare în timp util, în conformitate cu Planul național privind clima și energia al Ciprului. Astfel de măsuri vor necesita investiții, în special în domenii precum energia din surse regenerabile, eficiența energetică și transporturile durabile, care pot contribui, de asemenea, la furnizarea unor stimulente ecologice solide. De asemenea, Ciprul trebuie să își îmbunătățească în mod semnificativ sistemul de gestionare a deșeurilor și economia circulară. Generarea de deșeuri este în continuare cu mult peste media Uniunii, iar ratele de reciclare rămân semnificativ mai scăzute decât media Uniunii. Rata de depozitare a deșeurilor este, de asemenea, foarte ridicată. Gospodărirea apelor și a apelor uzate, în special în zonele urbane, este ineficientă. Seceta și deficitul de apă reprezintă motive serioase de îngrijorare, iar răspunsul insuficient la nivel de politici ar putea afecta economia rurală și turismul din Cipru. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Ciprul să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Ciprul ar putea astfel să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se concentreze la începutul perioadei aferente proiectele de investiții publice mature și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Protejarea și utilizarea eficientă a resurselor naturale ale țării au o importanță capitală pentru asigurarea unei redresări economice sustenabile și a unei creșteri viitoare. Pentru ca țara să rămână atractivă pentru turiști, trebuie abordate provocările legate de tranziția către o energie verde, de gestionarea eficace a deșeurilor și a apei, precum și de protecția naturii și a biodiversității. S-au inițiat deja investiții importante, însă multe dintre investițiile în aceste domenii trebuie concentrate la începutul perioadei. Ciprul se confruntă cu provocări importante în atingerea obiectivului său pentru 2030 privind emisiile de gaze cu efect de seră care nu sunt cuprinse în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii. Aceste provocări trebuie abordate prin planificarea și adoptarea de măsuri suplimentare în timp util, în conformitate cu Planul național privind clima și energia al Ciprului. Astfel de măsuri vor necesita investiții, în special în domenii precum energia din surse regenerabile, eficiența energetică și transporturile durabile, care pot contribui, de asemenea, la furnizarea unor stimulente ecologice solide. De asemenea, Ciprul trebuie să își îmbunătățească în mod semnificativ sistemul de gestionare a deșeurilor și economia circulară. Generarea de deșeuri este în continuare cu mult peste media Uniunii, iar ratele de reciclare rămân semnificativ mai scăzute decât media Uniunii. Rata de depozitare a deșeurilor este, de asemenea, foarte ridicată. Gospodărirea apelor și a apelor uzate, în special în zonele urbane, este ineficientă. Seceta și deficitul de apă reprezintă motive serioase de îngrijorare, iar răspunsul insuficient la nivel de politici ar putea afecta economia rurală și turismul din Cipru. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Ciprul să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Ciprul ar putea astfel să utilizeze acest fond în mod optim.

| (24) | Restricțiile privind mobilitatea impuse în contextul crizei provocate de COVID-19 au subliniat importanța unei infrastructuri digitale moderne, a accesului universal la internet și a disponibilității serviciilor digitale. Investițiile în economia digitală sunt esențiale pentru creșterea productivității și stimularea redresării economice după criză. Ciprul se situează pe unul dintre ultimele locuri în ceea ce privește indicele economiei și societății digitale (DESI) calculat de Comisie în 2020. Numai 45 % dintre ciprioții cu vârsta cuprinsă între 16 și 74 de ani au cel puțin competențe digitale de bază, iar procentajul de specialiști în domeniul TIC raportat la totalul forței de muncă este în continuare mai mic decât media Uniunii (2,7 % față de 3,9 %), ceea ce afectează potențialul economiei digitale. Există un nivel scăzut de interacțiune online între autoritățile publice și cetățeni (doar 51 % dintre ciprioți interacționează online). Nivelul comerțului electronic (și anume, IMM-urile care vând online, cifra de afaceri a comerțului electronic și vânzările online transfrontaliere) se îmbunătățește (31,8 % în 2019 față de 29,4 % în 2018), dar se situează în continuare sub media Uniunii de 40,1 %. |
| --- | --- |

(24)

Restricțiile privind mobilitatea impuse în contextul crizei provocate de COVID-19 au subliniat importanța unei infrastructuri digitale moderne, a accesului universal la internet și a disponibilității serviciilor digitale. Investițiile în economia digitală sunt esențiale pentru creșterea productivității și stimularea redresării economice după criză. Ciprul se situează pe unul dintre ultimele locuri în ceea ce privește indicele economiei și societății digitale (DESI) calculat de Comisie în 2020. Numai 45 % dintre ciprioții cu vârsta cuprinsă între 16 și 74 de ani au cel puțin competențe digitale de bază, iar procentajul de specialiști în domeniul TIC raportat la totalul forței de muncă este în continuare mai mic decât media Uniunii (2,7 % față de 3,9 %), ceea ce afectează potențialul economiei digitale. Există un nivel scăzut de interacțiune online între autoritățile publice și cetățeni (doar 51 % dintre ciprioți interacționează online). Nivelul comerțului electronic (și anume, IMM-urile care vând online, cifra de afaceri a comerțului electronic și vânzările online transfrontaliere) se îmbunătățește (31,8 % în 2019 față de 29,4 % în 2018), dar se situează în continuare sub media Uniunii de 40,1 %.

| (25) | Ciprul își poate îmbunătăți în continuare sistemul de cercetare și inovare pentru a sprijini creșterea productivității și tranziția digitală și de mediu necesară într-un scenariu postpandemie. Capacitatea scăzută de absorbție a cercetării și a inovării de către întreprinderi reprezintă un obstacol în calea competitivității Ciprului. Îmbunătățirea cooperării dintre mediul academic și întreprinderi și comercializarea rezultatelor obținute în cercetare fac în continuare obiectul unor blocaje majore și necesită acțiuni urgente. Cu toate acestea, sunt promițătoare o serie de măsuri recente, cum ar fi instituirea unui nou subminister pentru cercetare, inovare și politica digitală, numirea unui nou ministru adjunct pentru cercetare, inovare și politica digitală, precum și noul cadru privind strategia pentru cercetare și inovare pentru Cipru 2019-2023 („Innovate Cyprus”), care stabilește un obiectiv consolidat privind cercetarea și dezvoltarea de 1,5 % din PIB până în 2023 (față de nivelul actual de 0,56 %). |
| --- | --- |

(25)

Ciprul își poate îmbunătăți în continuare sistemul de cercetare și inovare pentru a sprijini creșterea productivității și tranziția digitală și de mediu necesară într-un scenariu postpandemie. Capacitatea scăzută de absorbție a cercetării și a inovării de către întreprinderi reprezintă un obstacol în calea competitivității Ciprului. Îmbunătățirea cooperării dintre mediul academic și întreprinderi și comercializarea rezultatelor obținute în cercetare fac în continuare obiectul unor blocaje majore și necesită acțiuni urgente. Cu toate acestea, sunt promițătoare o serie de măsuri recente, cum ar fi instituirea unui nou subminister pentru cercetare, inovare și politica digitală, numirea unui nou ministru adjunct pentru cercetare, inovare și politica digitală, precum și noul cadru privind strategia pentru cercetare și inovare pentru Cipru 2019-2023 („Innovate Cyprus”), care stabilește un obiectiv consolidat privind cercetarea și dezvoltarea de 1,5 % din PIB până în 2023 (față de nivelul actual de 0,56 %).

| (26) | Combaterea planificării fiscale agresive este esențială pentru îmbunătățirea eficienței și a echității sistemelor fiscale, astfel cum s-a recunoscut în recomandarea din 2020 privind politica economică a zonei euro. Efectele de propagare asupra altor state membre ale strategiilor de planificare fiscală agresivă ale contribuabililor impun acțiuni coordonate la nivel național, care să completeze legislația Uniunii. Datele economice sugerează că normele fiscale ale Ciprului sunt utilizate în scopuri de planificare fiscală agresivă. Ciprul a luat măsuri pentru a remedia acest aspect prin punerea în aplicare a inițiativelor internaționale și europene și prin adoptarea unor măsuri suplimentare la nivel național. Cu toate acestea, caracteristicile sistemului, cum ar fi faptul că nu se rețin la sursă taxe și impozite pentru plățile în străinătate reprezentând dividende, dobânzi și redevențe plătite de către societățile cu sediul în Cipru către rezidenți din țări terțe, precum și normele privind domiciliul fiscal al întreprinderilor pot continua să faciliteze planificarea fiscală agresivă. Sistemul de deducere a dobânzilor noționale trebuie să fie monitorizat îndeaproape. Ca observație finală, OCDE consideră că există un risc ridicat ca Schema de naturalizare prin excepție a investitorilor în Cipru și schema de reședință prin investiții să fie utilizate în mod abuziv. Ciprul a pregătit și a înaintat spre examinare juridică proiecte de legi care introduc reținerea la sursă a taxelor și impozitelor pentru plățile reprezentând dividende, dobânzi și redevențe către țări incluse în anexa I la lista UE de jurisdicții necooperante în scopuri fiscale. De asemenea, Ciprul a pregătit și a înaintat spre examinare juridică norme care prevăd introducerea unui test privind domiciliul fiscal al întreprinderilor bazat pe înregistrarea întreprinderii, în plus față de normele existente în materie de gestionare și control. Eficacitatea acestor măsuri în combaterea planificării fiscale agresive va trebui evaluată. |
| --- | --- |

(26)

Combaterea planificării fiscale agresive este esențială pentru îmbunătățirea eficienței și a echității sistemelor fiscale, astfel cum s-a recunoscut în recomandarea din 2020 privind politica economică a zonei euro. Efectele de propagare asupra altor state membre ale strategiilor de planificare fiscală agresivă ale contribuabililor impun acțiuni coordonate la nivel național, care să completeze legislația Uniunii. Datele economice sugerează că normele fiscale ale Ciprului sunt utilizate în scopuri de planificare fiscală agresivă. Ciprul a luat măsuri pentru a remedia acest aspect prin punerea în aplicare a inițiativelor internaționale și europene și prin adoptarea unor măsuri suplimentare la nivel național. Cu toate acestea, caracteristicile sistemului, cum ar fi faptul că nu se rețin la sursă taxe și impozite pentru plățile în străinătate reprezentând dividende, dobânzi și redevențe plătite de către societățile cu sediul în Cipru către rezidenți din țări terțe, precum și normele privind domiciliul fiscal al întreprinderilor pot continua să faciliteze planificarea fiscală agresivă. Sistemul de deducere a dobânzilor noționale trebuie să fie monitorizat îndeaproape. Ca observație finală, OCDE consideră că există un risc ridicat ca Schema de naturalizare prin excepție a investitorilor în Cipru și schema de reședință prin investiții să fie utilizate în mod abuziv. Ciprul a pregătit și a înaintat spre examinare juridică proiecte de legi care introduc reținerea la sursă a taxelor și impozitelor pentru plățile reprezentând dividende, dobânzi și redevențe către țări incluse în anexa I la lista UE de jurisdicții necooperante în scopuri fiscale. De asemenea, Ciprul a pregătit și a înaintat spre examinare juridică norme care prevăd introducerea unui test privind domiciliul fiscal al întreprinderilor bazat pe înregistrarea întreprinderii, în plus față de normele existente în materie de gestionare și control. Eficacitatea acestor măsuri în combaterea planificării fiscale agresive va trebui evaluată.

| (27) | Un sistem de justiție eficace rămâne un factor-cheie pentru o economie atractivă, favorabilă investițiilor și întreprinderilor, și va fi esențial în procesul de redresare. Ineficiențele grave din sistemul judiciar continuă să afecteze executarea contractelor și soluționarea rapidă a cauzelor civile și comerciale. Au fost anunțate o serie de reforme care vor aborda cele mai grave probleme din sistemul judiciar cipriot, în special normele privind procedurile civile depășite și digitalizarea instanțelor, tratarea numărului mare de dosare nesoluționate și lipsa de formare pe tot parcursul vieții pentru judecători, dar progresele rămân lente. |
| --- | --- |

(27)

Un sistem de justiție eficace rămâne un factor-cheie pentru o economie atractivă, favorabilă investițiilor și întreprinderilor, și va fi esențial în procesul de redresare. Ineficiențele grave din sistemul judiciar continuă să afecteze executarea contractelor și soluționarea rapidă a cauzelor civile și comerciale. Au fost anunțate o serie de reforme care vor aborda cele mai grave probleme din sistemul judiciar cipriot, în special normele privind procedurile civile depășite și digitalizarea instanțelor, tratarea numărului mare de dosare nesoluționate și lipsa de formare pe tot parcursul vieții pentru judecători, dar progresele rămân lente.

| (28) | Consolidarea rezilienței și a eficienței administrației publice este esențială pentru a asigura punerea în aplicare rapidă și eficace a măsurilor de recuperare în urma pandemiei de COVID-19 în Cipru. Trebuie îmbunătățită coordonarea dintre administrația centrală și cea locală și trebuie abordată fragmentarea și ineficiențele la nivel local pentru a elimina blocajele din calea punerii în aplicare coerente, a investițiilor și a furnizării de servicii în țară. Accelerarea digitalizării administrației publice este esențială pentru a asigura continuitatea activității, precum și accesul permanent și efectiv la serviciile publice pentru cetățeni și întreprinderi. |
| --- | --- |

(28)

Consolidarea rezilienței și a eficienței administrației publice este esențială pentru a asigura punerea în aplicare rapidă și eficace a măsurilor de recuperare în urma pandemiei de COVID-19 în Cipru. Trebuie îmbunătățită coordonarea dintre administrația centrală și cea locală și trebuie abordată fragmentarea și ineficiențele la nivel local pentru a elimina blocajele din calea punerii în aplicare coerente, a investițiilor și a furnizării de servicii în țară. Accelerarea digitalizării administrației publice este esențială pentru a asigura continuitatea activității, precum și accesul permanent și efectiv la serviciile publice pentru cetățeni și întreprinderi.

| (29) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(29)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (30) | Protejarea solidității generale a sistemului bancar și gestionarea riscurilor la adresa stabilității financiare sunt esențiale pentru a face față crizei provocate de COVID-19 și pentru a sprijini economia. Deși stabilitatea sectorului bancar a cunoscut o îmbunătățire semnificativă în ultimii ani, pandemia pune presiune asupra băncilor, printr-o creștere a riscului de credit și a presiunilor asupra rentabilității și a capitalizării. Vulnerabilitățile și provocările derivă dintr-un sector privat supraîndatorat și dintr-un stoc ridicat de credite neperformante, care limitează posibilitățile de sprijin în materie de credite. Sectorul bancar cipriot ocupă locul doi în topul țărilor din zona euro cu cea mai mare rată de credite neperformante. Prin urmare, eforturile de reducere a creditelor neperformante rămân o prioritate, în special abordarea „creditelor neperformante moștenite” care au expirat cu mult înainte de declanșarea crizei provocate de COVID-19. În vederea realizării acestui obiectiv, este esențial să se realizeze progrese în ceea ce privește societatea de gestionare a activelor deținută de stat KEDIPES, inclusiv în ceea ce privește modelul său de organizare și strategia sa. Sistemul ESTIA are ca obiectiv legitim să sprijine și să protejeze debitorii vulnerabili, dar este în continuare esențial să se realizeze un echilibru între acest obiectiv și îmbunătățirea culturii efectuării plăților. În acest sens, consolidarea executării creanțelor și promovarea utilizării cadrului în materie de insolvență ar contribui la sprijinirea unei restructurări sustenabile a creditelor neperformante. În plus, reducerea restanțelor la emiterea titlurilor de proprietate prin punerea în aplicare a unei soluții structurale pentru remedierea deficiențelor sistemului de tranzacții imobiliare (și anume emiterea și transferul de titluri de proprietate) rămâne o sarcină importantă. |
| --- | --- |

(30)

Protejarea solidității generale a sistemului bancar și gestionarea riscurilor la adresa stabilității financiare sunt esențiale pentru a face față crizei provocate de COVID-19 și pentru a sprijini economia. Deși stabilitatea sectorului bancar a cunoscut o îmbunătățire semnificativă în ultimii ani, pandemia pune presiune asupra băncilor, printr-o creștere a riscului de credit și a presiunilor asupra rentabilității și a capitalizării. Vulnerabilitățile și provocările derivă dintr-un sector privat supraîndatorat și dintr-un stoc ridicat de credite neperformante, care limitează posibilitățile de sprijin în materie de credite. Sectorul bancar cipriot ocupă locul doi în topul țărilor din zona euro cu cea mai mare rată de credite neperformante. Prin urmare, eforturile de reducere a creditelor neperformante rămân o prioritate, în special abordarea „creditelor neperformante moștenite” care au expirat cu mult înainte de declanșarea crizei provocate de COVID-19. În vederea realizării acestui obiectiv, este esențial să se realizeze progrese în ceea ce privește societatea de gestionare a activelor deținută de stat KEDIPES, inclusiv în ceea ce privește modelul său de organizare și strategia sa. Sistemul ESTIA are ca obiectiv legitim să sprijine și să protejeze debitorii vulnerabili, dar este în continuare esențial să se realizeze un echilibru între acest obiectiv și îmbunătățirea culturii efectuării plăților. În acest sens, consolidarea executării creanțelor și promovarea utilizării cadrului în materie de insolvență ar contribui la sprijinirea unei restructurări sustenabile a creditelor neperformante. În plus, reducerea restanțelor la emiterea titlurilor de proprietate prin punerea în aplicare a unei soluții structurale pentru remedierea deficiențelor sistemului de tranzacții imobiliare (și anume emiterea și transferul de titluri de proprietate) rămâne o sarcină importantă.

| (31) | Continuarea eforturilor de consolidare a cadrului de prevenire și pedepsire a actelor de corupție este esențială pentru asigurarea redresării în urma crizei provocate de COVID-19 și pentru obținerea unei alocări și a unei distribuiri eficiente, responsabile și transparente a fondurilor și a resurselor. Este în curs de implementare un plan de acțiune împotriva corupției, însă măsurile și actele legislative esențiale nu au fost încă adoptate; este vorba în special de proiectele de lege care vizează consolidarea transparenței în procesul public de luare a deciziilor, instituirea autorității independente împotriva corupției, semnalarea cazurilor de corupție și protecția denunțătorilor. Nu au fost încă finalizate dispozițiile referitoare la separarea funcțiilor și la procedurile de recrutare din cadrul birourilor de avocatură. |
| --- | --- |

(31)

Continuarea eforturilor de consolidare a cadrului de prevenire și pedepsire a actelor de corupție este esențială pentru asigurarea redresării în urma crizei provocate de COVID-19 și pentru obținerea unei alocări și a unei distribuiri eficiente, responsabile și transparente a fondurilor și a resurselor. Este în curs de implementare un plan de acțiune împotriva corupției, însă măsurile și actele legislative esențiale nu au fost încă adoptate; este vorba în special de proiectele de lege care vizează consolidarea transparenței în procesul public de luare a deciziilor, instituirea autorității independente împotriva corupției, semnalarea cazurilor de corupție și protecția denunțătorilor. Nu au fost încă finalizate dispozițiile referitoare la separarea funcțiilor și la procedurile de recrutare din cadrul birourilor de avocatură.

| (32) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Ciprul va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(32)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Ciprul va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (33) | Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Ciprul ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama de orientările politice din partea Eurogrupului. |
| --- | --- |

(33)

Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Ciprul ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama de orientările politice din partea Eurogrupului.

| (34) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ciprului, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Ciprului în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Cipru, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(34)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ciprului, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Ciprului în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Cipru, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (35) | Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(35)

Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

| (36) | În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 3 și 4, |
| --- | --- |

(36)

În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 3 și 4,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Ciprul să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici fiscal-bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să consolideze reziliența și capacitatea sistemului de sănătate de a asigura servicii accesibile și de calitate, inclusiv prin abordarea condițiilor de muncă ale lucrătorilor din domeniul sănătății. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să ofere soluții adecvate de substituție a veniturilor și acces la protecție socială pentru toți. Să consolideze serviciile publice de ocupare a forței de muncă, să promoveze programe de lucru flexibile și să îmbunătățească relevanța pe piața muncii a educației și a formării. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să garanteze accesul adecvat la finanțare și la lichidități, în special pentru IMM-uri. Să asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei aferente și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, gestionarea deșeurilor și a apei, transportul durabil, digitalizare, cercetare și inovare. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să intensifice măsurile menite să abordeze caracteristicile sistemului fiscal care facilitează planificarea fiscală agresivă de către persoane fizice și companii multinaționale. Să îmbunătățească eficiența și digitalizarea sistemului judiciar și a sectorului public. |
| --- | --- |

4.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 80.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/89 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/89

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Letoniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Letoniei pentru 2020

(2020/C 282/14)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Letonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Letonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

| (2) | Raportul de țară privind Letonia pentru 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Letonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Letonia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Letonia pentru 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Letonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Letonia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Letonia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Letonia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele sectoare și regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite. Acest lucru implică un risc de adâncire a disparităților în Letonia. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele sectoare și regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite. Acest lucru implică un risc de adâncire a disparităților în Letonia. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | La 30 aprilie 2020, Letonia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

La 30 aprilie 2020, Letonia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, Letonia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Letonia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere.

| (12) | În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un deficit de 0,2 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 9,4 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 5,0 % din PIB în 2021 și la 2,7 % din PIB până în 2023, în condițiile menținerii politicilor actuale. După ce a scăzut la 36,9 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va atinge un nivel maxim de aproximativ 53 % în 2022, conform Programului de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un deficit de 0,2 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 9,4 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 5,0 % din PIB în 2021 și la 2,7 % din PIB până în 2023, în condițiile menținerii politicilor actuale. După ce a scăzut la 36,9 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va atinge un nivel maxim de aproximativ 53 % în 2022, conform Programului de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Letonia a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 3,0 % din PIB. Măsurile includ opțiuni de amânare a plății impozitelor pentru o perioadă de până la trei ani, extinderea acoperirii concediilor medicale plătite de stat, acordarea de sprijin pentru anumite sectoare și cheltuieli suplimentare pentru sănătate. Pe lângă aceasta, Letonia a adoptat un sprijin sub formă de lichidități pentru întreprinderi prin garanții și împrumuturi reprezentând 3,2 % din PIB. În general, măsurile adoptate de Letonia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Letonia a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 3,0 % din PIB. Măsurile includ opțiuni de amânare a plății impozitelor pentru o perioadă de până la trei ani, extinderea acoperirii concediilor medicale plătite de stat, acordarea de sprijin pentru anumite sectoare și cheltuieli suplimentare pentru sănătate. Pe lângă aceasta, Letonia a adoptat un sprijin sub formă de lichidități pentru întreprinderi prin garanții și împrumuturi reprezentând 3,2 % din PIB. În general, măsurile adoptate de Letonia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (14) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Letoniei va fi de –7,3 % din PIB în 2020 și de –4,5 % din PIB în 2021. Acest lucru reflectă un efect al măsurilor de stimulare similar în mare măsură celui preconizat în Programul de stabilitate pentru 2020, dar se preconizează că ocuparea forței de muncă va scădea și mai mult și că stabilizatorii automați pe partea de cheltuieli vor fi, de asemenea, mai scăzuți. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021. |
| --- | --- |

(14)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Letoniei va fi de –7,3 % din PIB în 2020 și de –4,5 % din PIB în 2021. Acest lucru reflectă un efect al măsurilor de stimulare similar în mare măsură celui preconizat în Programul de stabilitate pentru 2020, dar se preconizează că ocuparea forței de muncă va scădea și mai mult și că stabilizatorii automați pe partea de cheltuieli vor fi, de asemenea, mai scăzuți. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021.

| (15) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Letonia. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(15)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Letonia. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (16) | Letonia a declarat starea de urgență la 13 martie 2020 și a prelungit-o până la 9 iunie 2020. Guvernul a limitat circulația persoanelor peste frontierele Letoniei pe cale aeriană, feroviară și maritimă, a închis școlile și universitățile, asigurând în schimb învățământul la distanță, a interzis toate evenimentele publice, a impus măsuri de distanțare socială, a limitat vânzările la sfârșit de săptămână și a promovat serviciile publice digitale. Având în vedere îmbunătățirea situației epidemiologice, autoritățile au relaxat restricțiile naționale începând cu 12 mai 2020 și au convenit să redeschidă frontierele cu Lituania și Estonia începând cu 15 mai 2020. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 8,6 % în 2020 și se va redresa ușor, ajungând la 8,3 %, în 2021. Se estimează că economia va înregistra un declin de 7 % în 2020, investițiile și exporturile fiind cele mai afectate de scăderea cererii externe și de incertitudinea crescândă. Se preconizează că rata de ocupare a forței de muncă va scădea cu 2,5 %, ținând seama de faptul că impactul negativ asupra ocupării forței de muncă va fi atenuat în mod considerabil prin schema de șomaj tehnic subvenționată de guvern și prin subvențiile salariale destinate sectoarelor orientate către export. Letonia a elaborat un răspuns cuprinzător în materie de politică fiscală și economică la criza provocată de COVID-19. În cadrul acestui răspuns, autoritățile au urmărit trei direcții: 1. sprijinirea lucrătorilor; 2. sprijinirea întreprinderilor; și 3. sprijinirea sectoarelor economice cel mai grav afectate. Măsurile de politică în domeniul forței de muncă, menite să protejeze locurile de muncă și să consolideze plasa de siguranță socială, includ, printre altele, subvenții salariale de până la 75 % din salariul brut al unei persoane, acoperirea concediului medical în cazul în care un lucrător este diagnosticat cu COVID-19 sau se află în carantină și prelungirea acordării prestațiilor de șomaj. Sprijinirea întreprinderilor care se confruntă cu dificultăți temporare a avut drept scop extinderea acordării de lichidități întreprinderilor viabile și stimularea rapidă a furnizării de bunuri și servicii vitale. |
| --- | --- |

(16)

Letonia a declarat starea de urgență la 13 martie 2020 și a prelungit-o până la 9 iunie 2020. Guvernul a limitat circulația persoanelor peste frontierele Letoniei pe cale aeriană, feroviară și maritimă, a închis școlile și universitățile, asigurând în schimb învățământul la distanță, a interzis toate evenimentele publice, a impus măsuri de distanțare socială, a limitat vânzările la sfârșit de săptămână și a promovat serviciile publice digitale. Având în vedere îmbunătățirea situației epidemiologice, autoritățile au relaxat restricțiile naționale începând cu 12 mai 2020 și au convenit să redeschidă frontierele cu Lituania și Estonia începând cu 15 mai 2020. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 8,6 % în 2020 și se va redresa ușor, ajungând la 8,3 %, în 2021. Se estimează că economia va înregistra un declin de 7 % în 2020, investițiile și exporturile fiind cele mai afectate de scăderea cererii externe și de incertitudinea crescândă. Se preconizează că rata de ocupare a forței de muncă va scădea cu 2,5 %, ținând seama de faptul că impactul negativ asupra ocupării forței de muncă va fi atenuat în mod considerabil prin schema de șomaj tehnic subvenționată de guvern și prin subvențiile salariale destinate sectoarelor orientate către export. Letonia a elaborat un răspuns cuprinzător în materie de politică fiscală și economică la criza provocată de COVID-19. În cadrul acestui răspuns, autoritățile au urmărit trei direcții: 1. sprijinirea lucrătorilor; 2. sprijinirea întreprinderilor; și 3. sprijinirea sectoarelor economice cel mai grav afectate. Măsurile de politică în domeniul forței de muncă, menite să protejeze locurile de muncă și să consolideze plasa de siguranță socială, includ, printre altele, subvenții salariale de până la 75 % din salariul brut al unei persoane, acoperirea concediului medical în cazul în care un lucrător este diagnosticat cu COVID-19 sau se află în carantină și prelungirea acordării prestațiilor de șomaj. Sprijinirea întreprinderilor care se confruntă cu dificultăți temporare a avut drept scop extinderea acordării de lichidități întreprinderilor viabile și stimularea rapidă a furnizării de bunuri și servicii vitale.

| (17) | A fost nevoie să se ia măsuri fără precedent pentru a se limita răspândirea și impactul pandemiei de COVID-19. Pandemia a amplificat deficiențele structurale din sistemul de sănătate al Letoniei, care sunt direct legate de resursele financiare și umane limitate de care dispune, precum și de ritmul lent al reformelor. Accesul la asistență medicală de calitate și la prețuri accesibile, precum și eficacitatea sistemului de sănătate sunt afectate de o finanțare publică redusă. Acest lucru conduce la un nivel ridicat de nevoi nesatisfăcute autoraportate în materie de asistență medicală, la o proporție semnificativă de plăți directe, în special pentru grupurile vulnerabile, precum și la inegalitate în ceea ce privește accesul la asistența medicală. Stilul de viață nesănătos este un alt motiv important pentru rezultatele slabe în materie de sănătate. În plus, deficitul de forță de muncă în domeniul sănătății constituie o provocare complexă și afectează furnizarea serviciilor de sănătate. Pentru a spori eficiența și calitatea asistenței medicale, este esențial să se accelereze reformele în curs, aflate încă într-un stadiu incipient, care să includă măsuri eficace de prevenire, o asistență medicală primară mai solidă, un sector spitalicesc raționalizat și o gestionare specifică a calității. Amploarea impactului acestor reforme și posibilitățile de îmbunătățire a rezultatelor în materie de sănătate depind, de asemenea, în mod semnificativ, de nivelul finanțării publice pentru sănătate. Pentru a face posibilă gestionarea unor crize similare în viitor, este important să se asigure investiții în măsuri de sănătate publică eficiente și bazate pe resurse suficiente pentru a preveni, limita și atenua răspândirea bolilor infecțioase și pentru a gestiona impactul acestora asupra performanței sistemului de sănătate. Investițiile ar putea viza furnizarea echipamentelor necesare, a unor servicii de e-sănătate solide, a unor infrastructuri și resurse umane pentru asistență medicală, precum și asigurarea capacității de a furniza, pe lângă serviciile de îngrijire a pacienților cu COVID-19, toate serviciile de sănătate oferite în mod obișnuit. |
| --- | --- |

(17)

A fost nevoie să se ia măsuri fără precedent pentru a se limita răspândirea și impactul pandemiei de COVID-19. Pandemia a amplificat deficiențele structurale din sistemul de sănătate al Letoniei, care sunt direct legate de resursele financiare și umane limitate de care dispune, precum și de ritmul lent al reformelor. Accesul la asistență medicală de calitate și la prețuri accesibile, precum și eficacitatea sistemului de sănătate sunt afectate de o finanțare publică redusă. Acest lucru conduce la un nivel ridicat de nevoi nesatisfăcute autoraportate în materie de asistență medicală, la o proporție semnificativă de plăți directe, în special pentru grupurile vulnerabile, precum și la inegalitate în ceea ce privește accesul la asistența medicală. Stilul de viață nesănătos este un alt motiv important pentru rezultatele slabe în materie de sănătate. În plus, deficitul de forță de muncă în domeniul sănătății constituie o provocare complexă și afectează furnizarea serviciilor de sănătate. Pentru a spori eficiența și calitatea asistenței medicale, este esențial să se accelereze reformele în curs, aflate încă într-un stadiu incipient, care să includă măsuri eficace de prevenire, o asistență medicală primară mai solidă, un sector spitalicesc raționalizat și o gestionare specifică a calității. Amploarea impactului acestor reforme și posibilitățile de îmbunătățire a rezultatelor în materie de sănătate depind, de asemenea, în mod semnificativ, de nivelul finanțării publice pentru sănătate. Pentru a face posibilă gestionarea unor crize similare în viitor, este important să se asigure investiții în măsuri de sănătate publică eficiente și bazate pe resurse suficiente pentru a preveni, limita și atenua răspândirea bolilor infecțioase și pentru a gestiona impactul acestora asupra performanței sistemului de sănătate. Investițiile ar putea viza furnizarea echipamentelor necesare, a unor servicii de e-sănătate solide, a unor infrastructuri și resurse umane pentru asistență medicală, precum și asigurarea capacității de a furniza, pe lângă serviciile de îngrijire a pacienților cu COVID-19, toate serviciile de sănătate oferite în mod obișnuit.

| (18) | Letonia a luat măsuri de prelungire a sprijinului pentru venit acordat lucrătorilor și de evitare a concedierilor pe durata stării de urgență. Cu toate acestea, gradul de acoperire și de adecvare a sprijinului este limitat, în principal din cauză că acordarea sprijinului depinde de plata contribuțiilor sociale și de criterii de eligibilitate restrictive. În același timp, sistemul nu permite nici încetarea parțială a activității. O tranziție cu caracter gradual mai pronunțat de la sprijinul pentru venit la veniturile din muncă ar permite o mai mare flexibilitate a pieței forței de muncă în perioada de inactivitate și de redresare economică. Sunt necesare eforturi continue pentru a îmbunătăți caracterul adecvat, durata și acoperirea plasei de siguranță socială pentru toți. Aceste eforturi sunt însă limitate de ponderea scăzută a veniturilor fiscale în PIB. În pofida unor ușoare îmbunătățiri, gradul de adecvare a venitului minim garantat, a pensiilor minime și a sprijinului pentru venit pentru persoanele cu handicap rămâne scăzut. Letonia a introdus ajutorul de șomaj pentru persoanele cele mai vulnerabile; cu toate acestea, șomerii sunt expuși unui risc ridicat de sărăcie, în special atunci când durata șomajului crește. Există disparități în ceea ce privește accesul la protecție socială, inclusiv la asigurările de șomaj, în cazul lucrătorilor independenți și al celor cu contracte atipice, iar acestea ar putea fi remediate. În pofida unei proporții în scădere, munca nedeclarată și „salariile în plic” rămân practici larg răspândite, slăbind protecția socială a lucrătorilor afectați și accentuând riscurile profesionale. Grupurile vulnerabile sunt susceptibile să se confrunte cu cele mai mari dificultăți în găsirea unui nou loc de muncă. Integrarea serviciilor de ocupare a forței de muncă, de educație, medicale și sociale și prestarea de servicii sociale rămân la cote scăzute. Proporția persoanelor care se confruntă cu condiții precare de locuit și cea a persoanelor care trăiesc în locuințe supraaglomerate sunt printre cele mai ridicate din Uniune, iar locuințele sociale sunt rare. |
| --- | --- |

(18)

Letonia a luat măsuri de prelungire a sprijinului pentru venit acordat lucrătorilor și de evitare a concedierilor pe durata stării de urgență. Cu toate acestea, gradul de acoperire și de adecvare a sprijinului este limitat, în principal din cauză că acordarea sprijinului depinde de plata contribuțiilor sociale și de criterii de eligibilitate restrictive. În același timp, sistemul nu permite nici încetarea parțială a activității. O tranziție cu caracter gradual mai pronunțat de la sprijinul pentru venit la veniturile din muncă ar permite o mai mare flexibilitate a pieței forței de muncă în perioada de inactivitate și de redresare economică. Sunt necesare eforturi continue pentru a îmbunătăți caracterul adecvat, durata și acoperirea plasei de siguranță socială pentru toți. Aceste eforturi sunt însă limitate de ponderea scăzută a veniturilor fiscale în PIB. În pofida unor ușoare îmbunătățiri, gradul de adecvare a venitului minim garantat, a pensiilor minime și a sprijinului pentru venit pentru persoanele cu handicap rămâne scăzut. Letonia a introdus ajutorul de șomaj pentru persoanele cele mai vulnerabile; cu toate acestea, șomerii sunt expuși unui risc ridicat de sărăcie, în special atunci când durata șomajului crește. Există disparități în ceea ce privește accesul la protecție socială, inclusiv la asigurările de șomaj, în cazul lucrătorilor independenți și al celor cu contracte atipice, iar acestea ar putea fi remediate. În pofida unei proporții în scădere, munca nedeclarată și „salariile în plic” rămân practici larg răspândite, slăbind protecția socială a lucrătorilor afectați și accentuând riscurile profesionale. Grupurile vulnerabile sunt susceptibile să se confrunte cu cele mai mari dificultăți în găsirea unui nou loc de muncă. Integrarea serviciilor de ocupare a forței de muncă, de educație, medicale și sociale și prestarea de servicii sociale rămân la cote scăzute. Proporția persoanelor care se confruntă cu condiții precare de locuit și cea a persoanelor care trăiesc în locuințe supraaglomerate sunt printre cele mai ridicate din Uniune, iar locuințele sociale sunt rare.

| (19) | Acordarea de sprijin întreprinderilor mici și mijlocii pentru a le ajuta să dezvolte rapid capacități în materie de formule flexibile de lucru și de muncă la distanță poate contribui în mod semnificativ la atenuarea impactului crizei. Nivelul scăzut de înregistrare la serviciile publice de ocupare a forței de muncă și nivelul scăzut de implicare a șomerilor în măsurile active de ocupare a forței de muncă reprezintă un motiv deosebit de îngrijorare. Punerea în aplicare și conținutul măsurilor active de ocupare a forței de muncă trebuie consolidate și adaptate pentru a se reduce durata perioadelor de șomaj și a se facilita reluarea activității. Într-o perioadă de încetinire a creșterii economice, pentru a îmbunătăți reziliența forței de muncă, este și mai important ca cetățenii să dispună de competențele adecvate. Măsurile eficace și ușor accesibile de educație pentru adulți, de recalificare și perfecționare profesională, împreună cu furnizarea de servicii sociale și de sprijin în materie de mobilitate, ar putea permite unui număr mai mare de persoane să dezvolte competențele necesare pe piața forței de muncă. Competențele digitale trebuie, de asemenea, îmbunătățite, întrucât numai 43 % dintre letoni au competențe digitale de bază sau peste nivelul de bază. Pandemia de COVID-19 a evidențiat, de asemenea, necesitatea de a consolida educația și formarea digitală de calitate și de a asigura accesul egal la acestea al tuturor cursanților. Consolidarea capacității partenerilor sociali este, de asemenea, importantă pentru a se asigura implicarea lor semnificativă și în timp util în răspunsul la criza provocată de COVID-19 și în procesul de redresare. |
| --- | --- |

(19)

Acordarea de sprijin întreprinderilor mici și mijlocii pentru a le ajuta să dezvolte rapid capacități în materie de formule flexibile de lucru și de muncă la distanță poate contribui în mod semnificativ la atenuarea impactului crizei. Nivelul scăzut de înregistrare la serviciile publice de ocupare a forței de muncă și nivelul scăzut de implicare a șomerilor în măsurile active de ocupare a forței de muncă reprezintă un motiv deosebit de îngrijorare. Punerea în aplicare și conținutul măsurilor active de ocupare a forței de muncă trebuie consolidate și adaptate pentru a se reduce durata perioadelor de șomaj și a se facilita reluarea activității. Într-o perioadă de încetinire a creșterii economice, pentru a îmbunătăți reziliența forței de muncă, este și mai important ca cetățenii să dispună de competențele adecvate. Măsurile eficace și ușor accesibile de educație pentru adulți, de recalificare și perfecționare profesională, împreună cu furnizarea de servicii sociale și de sprijin în materie de mobilitate, ar putea permite unui număr mai mare de persoane să dezvolte competențele necesare pe piața forței de muncă. Competențele digitale trebuie, de asemenea, îmbunătățite, întrucât numai 43 % dintre letoni au competențe digitale de bază sau peste nivelul de bază. Pandemia de COVID-19 a evidențiat, de asemenea, necesitatea de a consolida educația și formarea digitală de calitate și de a asigura accesul egal la acestea al tuturor cursanților. Consolidarea capacității partenerilor sociali este, de asemenea, importantă pentru a se asigura implicarea lor semnificativă și în timp util în răspunsul la criza provocată de COVID-19 și în procesul de redresare.

| (20) | O schemă importantă de sprijin sub formă de lichidități a fost instituită și pusă în aplicare rapid prin intermediul instituției naționale de dezvoltare, Altum. Aceasta a contribuit la restructurarea calendarelor de rambursare a creditelor pentru întreprinderi și a oferit sprijin sub formă de lichidități prin noi împrumuturi. În același timp, majoritatea restructurărilor creditelor bancare au loc fără să fie nevoie de garanții de stat. Totuși, condițiile de eligibilitate pentru garanțiile de stat sunt relativ stricte. Drept rezultat, există riscul ca întreprinderile mai mici care au o situație financiară mai fragilă sau care înregistrează întârzieri la plata impozitelor să nu beneficieze de sprijin. Restaurantele și hotelurile, care se numără printre sectoarele cele mai afectate de această criză, se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește accesul la lichidități din cauza situației lor fragile din punct de vedere financiar și al garanțiilor reale. În același timp, este important să se susțină reziliența sectorului bancar. |
| --- | --- |

(20)

O schemă importantă de sprijin sub formă de lichidități a fost instituită și pusă în aplicare rapid prin intermediul instituției naționale de dezvoltare, Altum. Aceasta a contribuit la restructurarea calendarelor de rambursare a creditelor pentru întreprinderi și a oferit sprijin sub formă de lichidități prin noi împrumuturi. În același timp, majoritatea restructurărilor creditelor bancare au loc fără să fie nevoie de garanții de stat. Totuși, condițiile de eligibilitate pentru garanțiile de stat sunt relativ stricte. Drept rezultat, există riscul ca întreprinderile mai mici care au o situație financiară mai fragilă sau care înregistrează întârzieri la plata impozitelor să nu beneficieze de sprijin. Restaurantele și hotelurile, care se numără printre sectoarele cele mai afectate de această criză, se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește accesul la lichidități din cauza situației lor fragile din punct de vedere financiar și al garanțiilor reale. În același timp, este important să se susțină reziliența sectorului bancar.

| (21) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca finanțarea proiectelor de investiții publice mature să fie concentrată la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Politicile de sprijinire a transformării digitale și a tranziției verzi în această țară ar trebui să țină seama de disparitățile regionale semnificative. Majoritatea zonelor urbane din Letonia au o infrastructură digitală excelentă, însă acoperirea de bandă largă fixă în zonele rurale, în special vizând conexiunile „pe ultimul kilometru”, este scăzută. Continuarea și consolidarea eforturilor de implementare a rețelelor în bandă largă de foarte mare viteză vor permite îmbunătățirea în continuare a infrastructurii digitale. Pentru a face față provocărilor generate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, sunt necesare investiții menite să diversifice economia și să o facă mai modernă și mai competitivă, inclusiv prin consolidarea investițiilor în cercetare și inovare și în capitalul uman, precum și să atenueze costurile socioeconomice ale tranziției. În Letonia, durabilitatea mediului se bazează pe progresul în direcția îmbunătățirii eficienței energetice, pe punerea în aplicare a planului său național privind energia și clima, inclusiv, în special, în ceea ce privește transporturile și clădirile, și pe integrarea considerațiilor privind durabilitatea mediului în alte sectoare economice, în special în agricultură și silvicultură. Îmbunătățirea infrastructurii de transport intermodal în interiorul și în jurul orașului Riga ar facilita mobilitatea forței de muncă și ar contribui totodată la reducerea consumului de energie de către autoturisme, consum care în prezent este în creștere. În plus, proiectul Rail Baltica și proiectele de interconectare energetică sunt principalele priorități de investiții ale Letoniei, menite să îmbunătățească siguranța și integrarea sa pe piața internă. Realizarea de noi investiții în domeniul energiei din surse regenerabile, în special al energiei eoliene, precum și promovarea tranziției către o economie circulară cu rate de reciclare semnificativ mai mari pot, de asemenea, să îmbunătățească atât rezultatele de mediu, cât și cele economice și să contribuie la atingerea obiectivelor de atenuare a schimbărilor climatice. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Letonia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Letoniei să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca finanțarea proiectelor de investiții publice mature să fie concentrată la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Politicile de sprijinire a transformării digitale și a tranziției verzi în această țară ar trebui să țină seama de disparitățile regionale semnificative. Majoritatea zonelor urbane din Letonia au o infrastructură digitală excelentă, însă acoperirea de bandă largă fixă în zonele rurale, în special vizând conexiunile „pe ultimul kilometru”, este scăzută. Continuarea și consolidarea eforturilor de implementare a rețelelor în bandă largă de foarte mare viteză vor permite îmbunătățirea în continuare a infrastructurii digitale. Pentru a face față provocărilor generate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, sunt necesare investiții menite să diversifice economia și să o facă mai modernă și mai competitivă, inclusiv prin consolidarea investițiilor în cercetare și inovare și în capitalul uman, precum și să atenueze costurile socioeconomice ale tranziției. În Letonia, durabilitatea mediului se bazează pe progresul în direcția îmbunătățirii eficienței energetice, pe punerea în aplicare a planului său național privind energia și clima, inclusiv, în special, în ceea ce privește transporturile și clădirile, și pe integrarea considerațiilor privind durabilitatea mediului în alte sectoare economice, în special în agricultură și silvicultură. Îmbunătățirea infrastructurii de transport intermodal în interiorul și în jurul orașului Riga ar facilita mobilitatea forței de muncă și ar contribui totodată la reducerea consumului de energie de către autoturisme, consum care în prezent este în creștere. În plus, proiectul Rail Baltica și proiectele de interconectare energetică sunt principalele priorități de investiții ale Letoniei, menite să îmbunătățească siguranța și integrarea sa pe piața internă. Realizarea de noi investiții în domeniul energiei din surse regenerabile, în special al energiei eoliene, precum și promovarea tranziției către o economie circulară cu rate de reciclare semnificativ mai mari pot, de asemenea, să îmbunătățească atât rezultatele de mediu, cât și cele economice și să contribuie la atingerea obiectivelor de atenuare a schimbărilor climatice. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Letonia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Letoniei să utilizeze acest fond în mod optim.

| (22) | Letonia a redus semnificativ circulația prin băncile sale a banilor care comportă riscuri și și-a revizuit sistemul de combatere a spălării banilor. În special, Letonia a interzis furnizarea de servicii financiare societăților nerezidente de tip „cutie poștală” și a modificat o serie de legi. Capacitatea și capabilitatea principalelor instituții de supraveghere, de informații financiare și de aplicare a legii au fost consolidate. Deși supravegherea instituțiilor financiare a fost consolidată în mod considerabil, aceasta ar putea fi mai bine orientată și ar putea deveni mai eficientă printr-o mai bună evaluare a riscurilor. În plus, în timp ce capacitatea organismelor de aplicare a legii și cooperarea dintre acestea s-au îmbunătățit, capacitatea lor de a ancheta și a urmări penal cazurile de spălare a banilor ar putea fi consolidată în continuare. |
| --- | --- |

(22)

Letonia a redus semnificativ circulația prin băncile sale a banilor care comportă riscuri și și-a revizuit sistemul de combatere a spălării banilor. În special, Letonia a interzis furnizarea de servicii financiare societăților nerezidente de tip „cutie poștală” și a modificat o serie de legi. Capacitatea și capabilitatea principalelor instituții de supraveghere, de informații financiare și de aplicare a legii au fost consolidate. Deși supravegherea instituțiilor financiare a fost consolidată în mod considerabil, aceasta ar putea fi mai bine orientată și ar putea deveni mai eficientă printr-o mai bună evaluare a riscurilor. În plus, în timp ce capacitatea organismelor de aplicare a legii și cooperarea dintre acestea s-au îmbunătățit, capacitatea lor de a ancheta și a urmări penal cazurile de spălare a banilor ar putea fi consolidată în continuare.

| (23) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(23)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (24) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Letonia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(24)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Letonia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (25) | Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Letonia ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului. |
| --- | --- |

(25)

Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Letonia ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

| (26) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Letoniei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Letoniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Letonia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(26)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Letoniei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Letoniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Letonia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (27) | Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(27)

Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Letonia să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să consolideze reziliența și accesibilitatea sistemului de sănătate, inclusiv prin asigurarea de resurse umane și financiare suplimentare. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să acorde un sprijin adecvat pentru venit grupurilor celor mai afectate de criză și să consolideze plasa de siguranță socială. Să atenueze impactul crizei asupra ocupării forței de muncă, inclusiv prin formule flexibile de lucru, prin măsuri active pe piața muncii și prin dezvoltarea competențelor. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să asigure accesul întreprinderilor și, în special, al întreprinderilor mici și mijlocii la sprijinul sub formă de lichidități. Să concentreze la începutul perioadei finanțarea proiectelor de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către cercetare și inovare, către producerea și utilizarea energiei în mod curat și eficient, către transporturi durabile și infrastructuri digitale. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să continue progresele în ceea ce privește cadrul de combatere a spălării banilor. |
| --- | --- |

4.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 86.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/95 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/95

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Lituaniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Lituaniei pentru 2020

(2020/C 282/15)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la data de 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Lituania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o Recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la data de 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Lituania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o Recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

| (2) | Raportul de țară pentru Lituania din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Lituania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Lituania în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Lituania din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Lituania în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Lituania în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare, în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare, în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Lituania este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Lituania este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferite sectoare și regiuni din Lituania din cauza profilurilor de specializare diferite. Acest lucru implică un risc de adâncire a disparităților în Lituania. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferite sectoare și regiuni din Lituania din cauza profilurilor de specializare diferite. Acest lucru implică un risc de adâncire a disparităților în Lituania. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | Lituania și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 15 mai 2020, iar Programul de stabilitate pentru 2020 la 30 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

Lituania și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 15 mai 2020, iar Programul de stabilitate pentru 2020 la 30 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, Lituania se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Lituania se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere.

| (12) | În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 0,3 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 11,4 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 3,9 % din PIB în 2021. După o creștere la 36,3 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 50,6 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 0,3 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 11,4 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 3,9 % din PIB în 2021. După o creștere la 36,3 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 50,6 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Lituania a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 6,8 % din PIB. Măsurile respective includ amânarea plății impozitelor, finanțări suplimentare pentru achiziționarea de materiale medicale, subvenții pentru menținerea locurilor de muncă și prestații de asigurări sociale pentru lucrătorii independenți și pentru angajații afectați de pandemia de COVID-19. Din analiza efectuată de Comisie cu privire la modul în care au fost concepute și puse în aplicare unele măsuri reiese că aplicarea potențială a acestora va fi relativ redusă, drept pentru care Comisia a estimat că măsurile guvernamentale vor avea un impact mai mic asupra finanțelor publice. În plus, Lituania a anunțat măsuri discreționare care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la răspunsul la situații de criză, inclusiv prin furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimărilor Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 3,8 % din PIB. Măsurile respective includ în special garanțiile pentru împrumuturi (2,9 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Lituania sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Lituania a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 6,8 % din PIB. Măsurile respective includ amânarea plății impozitelor, finanțări suplimentare pentru achiziționarea de materiale medicale, subvenții pentru menținerea locurilor de muncă și prestații de asigurări sociale pentru lucrătorii independenți și pentru angajații afectați de pandemia de COVID-19. Din analiza efectuată de Comisie cu privire la modul în care au fost concepute și puse în aplicare unele măsuri reiese că aplicarea potențială a acestora va fi relativ redusă, drept pentru care Comisia a estimat că măsurile guvernamentale vor avea un impact mai mic asupra finanțelor publice. În plus, Lituania a anunțat măsuri discreționare care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la răspunsul la situații de criză, inclusiv prin furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimărilor Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 3,8 % din PIB. Măsurile respective includ în special garanțiile pentru împrumuturi (2,9 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Lituania sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (14) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Lituaniei va fi de –6,9 % din PIB în 2020 și de –2,7 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021. |
| --- | --- |

(14)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Lituaniei va fi de –6,9 % din PIB în 2020 și de –2,7 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021.

| (15) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Lituania. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(15)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Lituania. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (16) | Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, PIB-ul Lituaniei se va contracta cu 8 %, urmând să înregistreze o redresare rapidă de 7,5 % în 2021. Ca măsură de răspuns la pandemia de COVID-19 și de atenuare a repercusiunilor negative ale crizei economice, la 16 martie Lituania a prezentat „Planul privind acordarea de stimulente economice și atenuarea consecințelor răspândirii COVID-19”. Planul beneficiază de 2,5 miliarde EUR, și anume 6,3 % din PIB-ul lituanian, și prevede până la 500 de milioane EUR, și anume 1,3 % din PIB, pentru a asigura resursele necesare sistemului de sănătate. Alte 500 de milioane EUR au fost alocate pentru protejarea locurilor de muncă și a veniturilor. Capacitatea fondurilor de garanții de stat a fost majorată cu 500 de milioane EUR și s-au aprobat garanții de stat suplimentare în valoare de până la 500 de milioane EUR având drept scop stimularea economiei. În aprilie, Comisia a aprobat mai multe sisteme de ajutor din Lituania pentru a sprijini economia lituaniană în contextul pandemiei de COVID-19. Aceste sisteme au drept scop să ajute întreprinderile să acopere nevoile imediate de capital circulant și să își continue activitățile în timpul și după terminarea pandemiei. În plus, Banca Lituaniei a relaxat unele dintre cerințele de capital aplicabile băncilor comerciale, în scopul de a le permite acestora să acorde mai multe împrumuturi pentru economia reală. |
| --- | --- |

(16)

Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, PIB-ul Lituaniei se va contracta cu 8 %, urmând să înregistreze o redresare rapidă de 7,5 % în 2021. Ca măsură de răspuns la pandemia de COVID-19 și de atenuare a repercusiunilor negative ale crizei economice, la 16 martie Lituania a prezentat „Planul privind acordarea de stimulente economice și atenuarea consecințelor răspândirii COVID-19”. Planul beneficiază de 2,5 miliarde EUR, și anume 6,3 % din PIB-ul lituanian, și prevede până la 500 de milioane EUR, și anume 1,3 % din PIB, pentru a asigura resursele necesare sistemului de sănătate. Alte 500 de milioane EUR au fost alocate pentru protejarea locurilor de muncă și a veniturilor. Capacitatea fondurilor de garanții de stat a fost majorată cu 500 de milioane EUR și s-au aprobat garanții de stat suplimentare în valoare de până la 500 de milioane EUR având drept scop stimularea economiei. În aprilie, Comisia a aprobat mai multe sisteme de ajutor din Lituania pentru a sprijini economia lituaniană în contextul pandemiei de COVID-19. Aceste sisteme au drept scop să ajute întreprinderile să acopere nevoile imediate de capital circulant și să își continue activitățile în timpul și după terminarea pandemiei. În plus, Banca Lituaniei a relaxat unele dintre cerințele de capital aplicabile băncilor comerciale, în scopul de a le permite acestora să acorde mai multe împrumuturi pentru economia reală.

| (17) | În ceea ce privește rezultatele în materie de sănătate, Lituania se află în mod constant în urma celorlalte state membre, ceea ce se explică parțial prin eficiența sub nivelul optim a sistemului de sănătate, care suferă consecințele unei finanțări reduse. Pandemia actuală a mărit presiunea la care este supus sistemul și a scos la iveală noi dificultăți de natură structurală, printre care lentoarea cu care avansează măsurile de îmbunătățire a calității serviciilor, nivelul scăzut al investițiilor în asistența medicală primară și lipsa oricăror progrese în adaptarea rețelei spitalicești în vederea eficientizării și a creșterii capacității acestuia de a răspunde necesităților. De asemenea, criza declanșată de pandemia de COVID-19 evidențiază și inegalitățile în materie de sănătate legate de deficitul de forță de muncă și de necorelarea geografică dintre servicii și nevoi. Lituania trebuie să mobilizeze resursele necesare pentru a face față crizei actuale și a îmbunătăți reziliența sistemului său de sănătate în viitor. În timp ce măsurile imediate sunt axate pe consolidarea capacităților în ceea ce privește dotarea cu personal sanitar și cu materiale și echipamente medicale critice pentru a salva vieți omenești pe durata pandemiei, ar trebui să se realizeze mai multe investiții pe termen lung în îmbunătățirea rezilienței sistemului de sănătate, astfel încât acesta să-și poată continua activitatea, să revină la performanțe optime și să fie pregătit pentru noi șocuri. În acest scop, va fi necesar să se aloce resurse suficiente pentru a îmbunătăți accesibilitatea, eficiența și calitatea sistemului de sănătate, astfel încât acesta să poată răspunde mai bine provocărilor pe care le reprezintă numărul tot mai mare de afecțiuni cronice, îmbătrânirea și inegalitățile persistente în materie de sănătate. Asistența medicală primară și dezvoltarea e-sănătății joacă un rol primordial în această privință. Lituania ar trebui să se asigure, de asemenea, că îmbunătățirile recent aduse accesibilității serviciilor de asistență medicală nu sunt amenințate. În fine, pentru a se obține reziliența, va fi necesar, de asemenea, să se amelioreze capacitatea sistemului de a combate diferitele aspecte ale stilului de viață nesănătos (unul dintre ceilalți factori care explică în mare măsură rezultatele slabe în materie de sănătate din Lituania) și să se intensifice eforturile de pregătire a sectorului îngrijirii de lungă durată pentru a face față îmbătrânirii populației. |
| --- | --- |

(17)

În ceea ce privește rezultatele în materie de sănătate, Lituania se află în mod constant în urma celorlalte state membre, ceea ce se explică parțial prin eficiența sub nivelul optim a sistemului de sănătate, care suferă consecințele unei finanțări reduse. Pandemia actuală a mărit presiunea la care este supus sistemul și a scos la iveală noi dificultăți de natură structurală, printre care lentoarea cu care avansează măsurile de îmbunătățire a calității serviciilor, nivelul scăzut al investițiilor în asistența medicală primară și lipsa oricăror progrese în adaptarea rețelei spitalicești în vederea eficientizării și a creșterii capacității acestuia de a răspunde necesităților. De asemenea, criza declanșată de pandemia de COVID-19 evidențiază și inegalitățile în materie de sănătate legate de deficitul de forță de muncă și de necorelarea geografică dintre servicii și nevoi. Lituania trebuie să mobilizeze resursele necesare pentru a face față crizei actuale și a îmbunătăți reziliența sistemului său de sănătate în viitor. În timp ce măsurile imediate sunt axate pe consolidarea capacităților în ceea ce privește dotarea cu personal sanitar și cu materiale și echipamente medicale critice pentru a salva vieți omenești pe durata pandemiei, ar trebui să se realizeze mai multe investiții pe termen lung în îmbunătățirea rezilienței sistemului de sănătate, astfel încât acesta să-și poată continua activitatea, să revină la performanțe optime și să fie pregătit pentru noi șocuri. În acest scop, va fi necesar să se aloce resurse suficiente pentru a îmbunătăți accesibilitatea, eficiența și calitatea sistemului de sănătate, astfel încât acesta să poată răspunde mai bine provocărilor pe care le reprezintă numărul tot mai mare de afecțiuni cronice, îmbătrânirea și inegalitățile persistente în materie de sănătate. Asistența medicală primară și dezvoltarea e-sănătății joacă un rol primordial în această privință. Lituania ar trebui să se asigure, de asemenea, că îmbunătățirile recent aduse accesibilității serviciilor de asistență medicală nu sunt amenințate. În fine, pentru a se obține reziliența, va fi necesar, de asemenea, să se amelioreze capacitatea sistemului de a combate diferitele aspecte ale stilului de viață nesănătos (unul dintre ceilalți factori care explică în mare măsură rezultatele slabe în materie de sănătate din Lituania) și să se intensifice eforturile de pregătire a sectorului îngrijirii de lungă durată pentru a face față îmbătrânirii populației.

| (18) | Înainte de pandemia de COVID-19, participarea pe piața forței de muncă era ridicată, iar rata șomajului, scăzută, dar această criză a creat noi probleme. Cu ajutorul finanțării din partea Uniunii, Lituania a pus în aplicare o schemă de șomaj tehnic pentru a atenua efectele pandemiei asupra ocupării forței de muncă și a introdus o serie de alte măsuri de reducere a efectelor negative asupra întreprinderilor și a lucrătorilor independenți. Înainte de criză, sfera de acțiune a măsurilor de politici active în domeniul pieței forței de muncă (ALMP) era în scădere, iar participarea la programe de învățare destinate adulților, redusă. Cu toate acestea, pentru a ajuta șomerii să revină pe piața forței de muncă cât mai curând posibil și pentru a oferi un sprijin efectiv într-un mod durabil după încheierea fazei de redresare, va fi nevoie să se extindă sfera de acțiune a măsurilor de politici active în domeniul pieței forței de muncă, să li se acorde o finanțare suficientă și să se prevadă alte măsuri de recalificare a forței de muncă și de actualizare a competențelor acesteia. Este important să se consolideze capacitatea partenerilor sociali, astfel încât să se asigure implicarea în mod semnificativ și în timp util a acestora la elaborarea procesului de ieșire din criză și de redresare. |
| --- | --- |

(18)

Înainte de pandemia de COVID-19, participarea pe piața forței de muncă era ridicată, iar rata șomajului, scăzută, dar această criză a creat noi probleme. Cu ajutorul finanțării din partea Uniunii, Lituania a pus în aplicare o schemă de șomaj tehnic pentru a atenua efectele pandemiei asupra ocupării forței de muncă și a introdus o serie de alte măsuri de reducere a efectelor negative asupra întreprinderilor și a lucrătorilor independenți. Înainte de criză, sfera de acțiune a măsurilor de politici active în domeniul pieței forței de muncă (ALMP) era în scădere, iar participarea la programe de învățare destinate adulților, redusă. Cu toate acestea, pentru a ajuta șomerii să revină pe piața forței de muncă cât mai curând posibil și pentru a oferi un sprijin efectiv într-un mod durabil după încheierea fazei de redresare, va fi nevoie să se extindă sfera de acțiune a măsurilor de politici active în domeniul pieței forței de muncă, să li se acorde o finanțare suficientă și să se prevadă alte măsuri de recalificare a forței de muncă și de actualizare a competențelor acesteia. Este important să se consolideze capacitatea partenerilor sociali, astfel încât să se asigure implicarea în mod semnificativ și în timp util a acestora la elaborarea procesului de ieșire din criză și de redresare.

| (19) | Deși s-au luat măsuri, încă înainte de criză, pentru a aborda riscul de sărăcie și de excluziune socială, de exemplu prin majorarea prestațiilor universale pentru copii și a pensiilor, sărăcia și inegalitatea veniturilor sunt în continuare printre cele mai ridicate din Uniune. Comparativ cu alte țări, Lituania are cheltuieli publice relativ reduse în domeniul protecției sociale, iar transferurile sociale nu au decât un impact redus în ceea ce privește reducerea sărăciei, impact considerat drept critic în tabloul de bord al indicatorilor sociali care susțin Pilonul european al drepturilor sociale. Sistemul fiscal și de prestații sociale se caracterizează printr-o progresivitate redusă și o capacitate de redistribuție limitată, ceea ce îngrădește capacitatea acestei țări de a finanța bunuri și servicii publice și de a combate sărăcia și inegalitatea veniturilor. Efectul negativ al pandemiei de COVID-19 asupra ocupării forței de muncă și asupra veniturilor gospodăriilor riscă să conducă la agravarea pe termen mediu a problemelor respective. Este posibil să fie necesare măsuri temporare, ca, de exemplu, revizuirea normelor de eligibilitate, a cuantumului și a duratei anumitor prestații, astfel încât să se evite înrăutățirea situației persoanelor celor mai afectate de pandemie. Plasa de siguranță socială ar trebui să fie extinsă pentru a sprijini toate categoriile populației, inclusiv lucrătorii independenți, lucrătorii atipici și persoanele cele mai vulnerabile. Trebuie să se consolideze oferta în ceea ce privește principalele servicii sociale și locuințele sociale, pentru a veni în sprijinul celor care au nevoie de ajutor. |
| --- | --- |

(19)

Deși s-au luat măsuri, încă înainte de criză, pentru a aborda riscul de sărăcie și de excluziune socială, de exemplu prin majorarea prestațiilor universale pentru copii și a pensiilor, sărăcia și inegalitatea veniturilor sunt în continuare printre cele mai ridicate din Uniune. Comparativ cu alte țări, Lituania are cheltuieli publice relativ reduse în domeniul protecției sociale, iar transferurile sociale nu au decât un impact redus în ceea ce privește reducerea sărăciei, impact considerat drept critic în tabloul de bord al indicatorilor sociali care susțin Pilonul european al drepturilor sociale. Sistemul fiscal și de prestații sociale se caracterizează printr-o progresivitate redusă și o capacitate de redistribuție limitată, ceea ce îngrădește capacitatea acestei țări de a finanța bunuri și servicii publice și de a combate sărăcia și inegalitatea veniturilor. Efectul negativ al pandemiei de COVID-19 asupra ocupării forței de muncă și asupra veniturilor gospodăriilor riscă să conducă la agravarea pe termen mediu a problemelor respective. Este posibil să fie necesare măsuri temporare, ca, de exemplu, revizuirea normelor de eligibilitate, a cuantumului și a duratei anumitor prestații, astfel încât să se evite înrăutățirea situației persoanelor celor mai afectate de pandemie. Plasa de siguranță socială ar trebui să fie extinsă pentru a sprijini toate categoriile populației, inclusiv lucrătorii independenți, lucrătorii atipici și persoanele cele mai vulnerabile. Trebuie să se consolideze oferta în ceea ce privește principalele servicii sociale și locuințele sociale, pentru a veni în sprijinul celor care au nevoie de ajutor.

| (20) | Sprijinul sub formă de lichidități acordat întreprinderilor de sectorul public prin intermediul unor împrumuturi și garanții, cu accent pe întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), a fost primordial, dar intermediarii trebuie să distribuie întreprinderilor sprijinul sub formă de lichidități cu eficacitate și rapiditate, iar condițiile de împrumut trebuie să țină seama de situația de criză. În procesul de elaborare și punere în aplicare a măsurilor respective, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Autorizarea amânării plății impozitelor și a contribuțiilor sociale și accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice poate contribui, de asemenea, la îmbunătățirea fluxului de numerar al IMM-urilor. Este posibil ca startupurile recente și întreprinderile în curs de extindere să aibă nevoie de un sprijin specific, de exemplu, prin achiziționarea de participații la capital de către instituții publice și prin măsuri de stimulare a investițiilor fondurilor cu capital de risc în aceste tipuri de întreprinderi. Ar trebui să se continue eforturile depuse pentru a reduce sarcinile normative și administrative inutile și a oferi servicii publice digitale eficiente cetățenilor și întreprinderilor. |
| --- | --- |

(20)

Sprijinul sub formă de lichidități acordat întreprinderilor de sectorul public prin intermediul unor împrumuturi și garanții, cu accent pe întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), a fost primordial, dar intermediarii trebuie să distribuie întreprinderilor sprijinul sub formă de lichidități cu eficacitate și rapiditate, iar condițiile de împrumut trebuie să țină seama de situația de criză. În procesul de elaborare și punere în aplicare a măsurilor respective, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Autorizarea amânării plății impozitelor și a contribuțiilor sociale și accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice poate contribui, de asemenea, la îmbunătățirea fluxului de numerar al IMM-urilor. Este posibil ca startupurile recente și întreprinderile în curs de extindere să aibă nevoie de un sprijin specific, de exemplu, prin achiziționarea de participații la capital de către instituții publice și prin măsuri de stimulare a investițiilor fondurilor cu capital de risc în aceste tipuri de întreprinderi. Ar trebui să se continue eforturile depuse pentru a reduce sarcinile normative și administrative inutile și a oferi servicii publice digitale eficiente cetățenilor și întreprinderilor.

| (21) | Lituania ar trebui să se asigure că măsurile sale de promovare a redresării economice sunt orientate spre viitor și facilitează tranziția digitală și verde, care va necesita abordarea unei serii întregi de provocări. În ceea ce privește tranziția digitală, competențele din acest domeniu sunt sub media UE, iar IMM-urile semnalează dificultățile considerabile în recrutarea pentru posturile vacante din domeniul TIC. Deși instalarea rețelelor de fibră optică este peste media UE, atât în zonele urbane, cât și în cele rurale, acoperirea de bandă largă fixă și utilizarea acesteia sunt foarte scăzute și persistă diferențe mari între orașe și zonele rurale. |
| --- | --- |

(21)

Lituania ar trebui să se asigure că măsurile sale de promovare a redresării economice sunt orientate spre viitor și facilitează tranziția digitală și verde, care va necesita abordarea unei serii întregi de provocări. În ceea ce privește tranziția digitală, competențele din acest domeniu sunt sub media UE, iar IMM-urile semnalează dificultățile considerabile în recrutarea pentru posturile vacante din domeniul TIC. Deși instalarea rețelelor de fibră optică este peste media UE, atât în zonele urbane, cât și în cele rurale, acoperirea de bandă largă fixă și utilizarea acesteia sunt foarte scăzute și persistă diferențe mari între orașe și zonele rurale.

| (22) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. În ceea ce privește tranziția ecologică, emisiile totale de gaze cu efect de seră ale Lituaniei rămân în mare măsură neschimbate din 2010. Lituania se află pe unul dintre ultimele locuri din Uniune în ceea ce privește productivitatea resurselor, iar rata de utilizare circulară (secundară) a materialelor este cu mult sub media Uniunii. În conformitate cu Planul național privind clima și energia al Lituaniei, îmbunătățirea performanței energetice a clădirilor datorită eficienței energetice și soluțiilor bazate pe energia din surse regenerabile, împreună cu modernizarea sistemelor de încălzire și îmbunătățirea sustenabilității sectorului transporturilor ar contribui în mod semnificativ la decarbonizarea economiei. Investițiile publice și private direcționate în mod specific către soluționarea acestor probleme, alături de alte investiții cu un impact semnificativ asupra mediului și a sănătății, pot promova creșterea economică și reziliența și pot contribui la asigurarea unei redresări durabile în urma crizei. Investițiile care au fost deja planificate permit identificarea rapidă a proiectelor ce ar putea fi concentrate la începutul perioadei și ar putea contribui la redresarea economică, precum cele având drept obiect renovarea clădirilor și energia din surse regenerabile. Lucrările pregătitoare în vederea elaborării măsurilor de redresare pe termen mediu se pot baza pe planurile naționale ale statelor membre privind energia și clima, pe lista proiectelor de interes comun și pe planurile de dezvoltare a infrastructurii. În plus, proiectul Rail Baltica și proiectele de interconectare energetică constituie principalele priorități de investiții ale Lituaniei, care vizează îmbunătățirea siguranței și a integrării sale în piața internă a Uniunii. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Lituania să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriul menționat în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Lituaniei să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(22)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. În ceea ce privește tranziția ecologică, emisiile totale de gaze cu efect de seră ale Lituaniei rămân în mare măsură neschimbate din 2010. Lituania se află pe unul dintre ultimele locuri din Uniune în ceea ce privește productivitatea resurselor, iar rata de utilizare circulară (secundară) a materialelor este cu mult sub media Uniunii. În conformitate cu Planul național privind clima și energia al Lituaniei, îmbunătățirea performanței energetice a clădirilor datorită eficienței energetice și soluțiilor bazate pe energia din surse regenerabile, împreună cu modernizarea sistemelor de încălzire și îmbunătățirea sustenabilității sectorului transporturilor ar contribui în mod semnificativ la decarbonizarea economiei. Investițiile publice și private direcționate în mod specific către soluționarea acestor probleme, alături de alte investiții cu un impact semnificativ asupra mediului și a sănătății, pot promova creșterea economică și reziliența și pot contribui la asigurarea unei redresări durabile în urma crizei. Investițiile care au fost deja planificate permit identificarea rapidă a proiectelor ce ar putea fi concentrate la începutul perioadei și ar putea contribui la redresarea economică, precum cele având drept obiect renovarea clădirilor și energia din surse regenerabile. Lucrările pregătitoare în vederea elaborării măsurilor de redresare pe termen mediu se pot baza pe planurile naționale ale statelor membre privind energia și clima, pe lista proiectelor de interes comun și pe planurile de dezvoltare a infrastructurii. În plus, proiectul Rail Baltica și proiectele de interconectare energetică constituie principalele priorități de investiții ale Lituaniei, care vizează îmbunătățirea siguranței și a integrării sale în piața internă a Uniunii. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Lituania să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriul menționat în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Lituaniei să utilizeze acest fond în mod optim.

| (23) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(23)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (24) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Lituania va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(24)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Lituania va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (25) | Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Lituania ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului. |
| --- | --- |

(25)

Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Lituania ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

| (26) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Lituaniei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Lituaniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Lituania, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(26)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Lituaniei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Lituaniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Lituania, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (27) | Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(27)

Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Lituania să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să consolideze reziliența sistemului de sănătate, inclusiv prin mobilizarea unei finanțări adecvate, remedierea deficitului de forță de muncă din sectorul sănătății și eliminarea penuriilor de produse medicale esențiale. Să îmbunătățească accesibilitatea și calitatea serviciilor de sănătate. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să atenueze impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19 asupra ocupării forței de muncă. Să sporească finanțarea și să extindă sfera de acoperire a ALMP și să promoveze competențele. Să asigure acoperirea și adecvarea plasei de siguranță socială și să îmbunătățească eficacitatea sistemului fiscal și de prestații sociale, pentru a proteja populația împotriva sărăciei. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să acționeze pentru sprijinirea cu lichidități a întreprinderilor, în special a IMM-urilor și a sectoarelor orientate spre export. Să asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei aferente și să se promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special în ceea ce privește acoperirea de bandă largă de foarte mare capacitate și utilizarea acesteia, către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, precum și către transportul durabil. Să promoveze inovarea tehnologică în IMM-uri. |
| --- | --- |

3.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 91.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/101 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/101

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Luxemburgului pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Luxemburgului pentru 2020

(2020/C 282/16)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Luxemburgul ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat și o Recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Luxemburgul ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat și o Recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

| (2) | Raportul de țară pentru Luxemburg din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Luxemburg în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Luxemburg în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Luxemburg din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Luxemburg în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Luxemburg în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, transformarea verde și pe cea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, transformarea verde și pe cea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Luxemburgul este încurajat să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Luxemburgul este încurajat să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Luxemburgul și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 30 aprilie 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020 la 29 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(9)

Luxemburgul și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 30 aprilie 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020 la 29 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (10) | În prezent, Luxemburgul se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(10)

În prezent, Luxemburgul se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere.

| (11) | În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează că soldul global se va deteriora de la un excedent de 2,2 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 8,5 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 3,0 % din PIB în 2021. După ce a crescut la 22,1 % din PIB în 2019, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 28,7 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(11)

În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează că soldul global se va deteriora de la un excedent de 2,2 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 8,5 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 3,0 % din PIB în 2021. După ce a crescut la 22,1 % din PIB în 2019, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 28,7 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

| (12) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Luxemburgul a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 5,5 % din PIB. Măsurile includ consolidarea serviciilor de sănătate, sprijinirea firmelor aflate în dificultate, ajutoare rambursabile și nerambursabile, inclusiv pentru lucrătorii independenți, precum și regimuri de șomaj tehnic, inclusiv pentru lucrătorii transfrontalieri. În plus, Luxemburgul a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Aceste măsuri includ amânări la plata impozitelor, împrumuturi pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) care se confruntă cu dificultăți financiare temporare, precum și garanții. Deoarece nu consideră că amânarea plății impozitelor și acordarea de împrumuturi rambursabile sunt măsuri discreționare cu impact bugetar, Comisia estimează că, spre deosebire de Programul de stabilitate pentru 2020, acest pachet va avea un impact mai mic. Autoritățile consideră, cu toate acestea, că o parte din amânările la plata impozitelor directe ar avea, în cele din urmă, un impact bugetar, care este inclus în valoarea de 5,5 % din PIB sus-menționată. În plus, o parte din costurile legate de programele de șomaj tehnic au fost considerate ca făcând parte din funcționarea stabilizatorilor automați. În general, măsurile adoptate de Luxemburg sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(12)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Luxemburgul a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 5,5 % din PIB. Măsurile includ consolidarea serviciilor de sănătate, sprijinirea firmelor aflate în dificultate, ajutoare rambursabile și nerambursabile, inclusiv pentru lucrătorii independenți, precum și regimuri de șomaj tehnic, inclusiv pentru lucrătorii transfrontalieri. În plus, Luxemburgul a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Aceste măsuri includ amânări la plata impozitelor, împrumuturi pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) care se confruntă cu dificultăți financiare temporare, precum și garanții. Deoarece nu consideră că amânarea plății impozitelor și acordarea de împrumuturi rambursabile sunt măsuri discreționare cu impact bugetar, Comisia estimează că, spre deosebire de Programul de stabilitate pentru 2020, acest pachet va avea un impact mai mic. Autoritățile consideră, cu toate acestea, că o parte din amânările la plata impozitelor directe ar avea, în cele din urmă, un impact bugetar, care este inclus în valoarea de 5,5 % din PIB sus-menționată. În plus, o parte din costurile legate de programele de șomaj tehnic au fost considerate ca făcând parte din funcționarea stabilizatorilor automați. În general, măsurile adoptate de Luxemburg sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (13) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Luxemburgului va fi, în 2020, un deficit de 4,8 % din PIB, iar în 2021, un excedent de 0,1 %. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021. În comparație cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2020, Programul de stabilitate pentru 2020 se bazează pe ipoteze mai prudente, atât pentru venituri, cât și pentru cheltuieli. |
| --- | --- |

(13)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Luxemburgului va fi, în 2020, un deficit de 4,8 % din PIB, iar în 2021, un excedent de 0,1 %. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021. În comparație cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2020, Programul de stabilitate pentru 2020 se bazează pe ipoteze mai prudente, atât pentru venituri, cât și pentru cheltuieli.

| (14) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Luxemburg. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(14)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Luxemburg. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (15) | Luxemburgul are unul dintre cele mai performante sisteme de sănătate din Uniune. Cu toate acestea, având în vedere că 49 % dintre medici și 62 % dintre lucrătorii din sectorul sănătății nu sunt cetățeni luxemburghezi, sistemul se situează mult peste pragul critic de vulnerabilitate (conform indicatorului Organizației Mondiale a Sănătății). În acest context, sistemul de sănătate al Luxemburgului ar putea fi afectat de eventualele decizii unilaterale luate de țările vecine în perioade de criză. Ca urmare a crizei provocate de COVID-19, Luxemburgul a fost nevoit să adopte în timp record măsuri pe termen scurt pentru a îmbunătăți reziliența sistemului său de sănătate, cum ar fi mobilizarea infrastructurii medicale și extinderea temporară a unui spital, precum și asigurarea cazării în Luxemburg a lucrătorilor transfrontalieri în domeniul sănătății și a familiilor acestora. |
| --- | --- |

(15)

Luxemburgul are unul dintre cele mai performante sisteme de sănătate din Uniune. Cu toate acestea, având în vedere că 49 % dintre medici și 62 % dintre lucrătorii din sectorul sănătății nu sunt cetățeni luxemburghezi, sistemul se situează mult peste pragul critic de vulnerabilitate (conform indicatorului Organizației Mondiale a Sănătății). În acest context, sistemul de sănătate al Luxemburgului ar putea fi afectat de eventualele decizii unilaterale luate de țările vecine în perioade de criză. Ca urmare a crizei provocate de COVID-19, Luxemburgul a fost nevoit să adopte în timp record măsuri pe termen scurt pentru a îmbunătăți reziliența sistemului său de sănătate, cum ar fi mobilizarea infrastructurii medicale și extinderea temporară a unui spital, precum și asigurarea cazării în Luxemburg a lucrătorilor transfrontalieri în domeniul sănătății și a familiilor acestora.

| (16) | Este de așteptat ca sistemul de sănătate să se confrunte cu provocări din ce în ce mai mari în viitor, pe lângă numărul crescând de posturi vacante pentru lucrători în domeniul sănătății înregistrat în ultimii ani. Mai precis, se preconizează că va crește cererea de servicii medicale din cauza unei populații în creștere și din cauza îmbătrânirii populației, precum și că între 59 % și 69 % dintre cadrele medicale se vor pensiona în următorii 15 ani. Inovațiile din domeniul mixului de competențe și dezvoltarea rolurilor profesionale, alături de împărțirea și substituirea sarcinilor vor juca un rol important în menținerea atractivității sectorului de sănătate ca loc de muncă. La un nivel mai general, guvernanța sistemului de sănătate, inclusiv cooperarea cu țările vecine, poate fi îmbunătățită, iar guvernul a lansat recent o reformă semnificativă. Deși infrastructura digitală este deja avansată în Luxemburg, se depun în continuare eforturi pentru a pune în aplicare unele soluții de e-sănătate, cum ar fi soluțiile digitale pentru furnizorii de servicii de rambursare. Luxemburgul s-a orientat ferm către tehnologiile digitale, cum ar fi supercalculul, inteligența artificială, tehnologia blockchain și lucrul cu volume mari de date și are potențialul de a mobiliza aceste capabilități și de a coopera la nivelul Uniunii pentru a aduce o contribuție majoră la cercetările în scopul neutralizării virusului care provoacă COVID-19 și al reducerii infecțiilor. Luxemburgul a instituit, de asemenea, o nouă schemă de sprijin pentru proiectele de investiții în cercetare și dezvoltare dedicate produselor utilizabile în lupta împotriva COVID-19, care sunt necesare pentru a combate în mod eficient pandemia actuală de COVID-19 prin elaborarea unui tratament și a unor vaccinuri eficace. |
| --- | --- |

(16)

Este de așteptat ca sistemul de sănătate să se confrunte cu provocări din ce în ce mai mari în viitor, pe lângă numărul crescând de posturi vacante pentru lucrători în domeniul sănătății înregistrat în ultimii ani. Mai precis, se preconizează că va crește cererea de servicii medicale din cauza unei populații în creștere și din cauza îmbătrânirii populației, precum și că între 59 % și 69 % dintre cadrele medicale se vor pensiona în următorii 15 ani. Inovațiile din domeniul mixului de competențe și dezvoltarea rolurilor profesionale, alături de împărțirea și substituirea sarcinilor vor juca un rol important în menținerea atractivității sectorului de sănătate ca loc de muncă. La un nivel mai general, guvernanța sistemului de sănătate, inclusiv cooperarea cu țările vecine, poate fi îmbunătățită, iar guvernul a lansat recent o reformă semnificativă. Deși infrastructura digitală este deja avansată în Luxemburg, se depun în continuare eforturi pentru a pune în aplicare unele soluții de e-sănătate, cum ar fi soluțiile digitale pentru furnizorii de servicii de rambursare. Luxemburgul s-a orientat ferm către tehnologiile digitale, cum ar fi supercalculul, inteligența artificială, tehnologia blockchain și lucrul cu volume mari de date și are potențialul de a mobiliza aceste capabilități și de a coopera la nivelul Uniunii pentru a aduce o contribuție majoră la cercetările în scopul neutralizării virusului care provoacă COVID-19 și al reducerii infecțiilor. Luxemburgul a instituit, de asemenea, o nouă schemă de sprijin pentru proiectele de investiții în cercetare și dezvoltare dedicate produselor utilizabile în lupta împotriva COVID-19, care sunt necesare pentru a combate în mod eficient pandemia actuală de COVID-19 prin elaborarea unui tratament și a unor vaccinuri eficace.

| (17) | Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 6,4 % în 2020 și va scădea la 6,1 % în 2021. Luxemburgul a luat o serie de măsuri, în special privind șomajul tehnic (chômage partiel), pentru a menține nivelul de ocupare a forței de muncă. Cu toate acestea, ar trebui să se acorde o atenție specială grupurilor mai vulnerabile, cum ar fi lucrătorii în vârstă și cei slab calificați, în contextul în care noul sistem de venit minim (REVIS – revenu d’inclusion sociale) a condus deja la o creștere a numărului de șomeri înregistrați la serviciul public de ocupare a forței de muncă, ca urmare a obligației de a înregistra beneficiarii sistemului începând din ianuarie 2019. Aceste persoane mai vulnerabile ar avea cel mai mult de suferit de pe urma creșterii concurenței pe piața forței de muncă din cauza crizei provocate de COVID-19. Alte persoane vulnerabile pe care le-ar putea afecta criza ar fi lucrătorii temporari și, în general, lucrătorii slab calificați. În ceea ce privește lucrătorii în vârstă, rata scăzută de ocupare a acestora rămâne o problemă structurală în Luxemburg, care are impact și asupra sustenabilității pe termen lung a sistemului de pensii, după cum s-a precizat în recomandările specifice fiecărei țări adresate Luxemburgului în anii precedenți. În contextul actual, lucrătorii în vârstă se confruntă cu riscul suplimentar de a fi concediați din cauza crizei provocate de COVID-19; este deci necesară mai mult ca oricând creșterea capacității lor de adaptare la alte locuri de muncă și sectoare, inclusiv prin perfecționare și recalificare. Luxemburgul are rezultate apropiate de media Uniunii în ceea ce privește incluziunea socială, dar indicatorii privind inegalitatea și sărăcia în rândul persoanelor încadrate în muncă au scăzut în ultimii ani, iar oportunitățile pentru studenți rămân puternic influențate de mediul socioeconomic din care provin aceștia. În acest context, ar trebui sprijinite în special grupurile mai vulnerabile, pentru ca acestea să poată face față efectelor sociale ale crizei provocate de COVID-19. |
| --- | --- |

(17)

Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 6,4 % în 2020 și va scădea la 6,1 % în 2021. Luxemburgul a luat o serie de măsuri, în special privind șomajul tehnic (chômage partiel), pentru a menține nivelul de ocupare a forței de muncă. Cu toate acestea, ar trebui să se acorde o atenție specială grupurilor mai vulnerabile, cum ar fi lucrătorii în vârstă și cei slab calificați, în contextul în care noul sistem de venit minim (REVIS – revenu d’inclusion sociale) a condus deja la o creștere a numărului de șomeri înregistrați la serviciul public de ocupare a forței de muncă, ca urmare a obligației de a înregistra beneficiarii sistemului începând din ianuarie 2019. Aceste persoane mai vulnerabile ar avea cel mai mult de suferit de pe urma creșterii concurenței pe piața forței de muncă din cauza crizei provocate de COVID-19. Alte persoane vulnerabile pe care le-ar putea afecta criza ar fi lucrătorii temporari și, în general, lucrătorii slab calificați. În ceea ce privește lucrătorii în vârstă, rata scăzută de ocupare a acestora rămâne o problemă structurală în Luxemburg, care are impact și asupra sustenabilității pe termen lung a sistemului de pensii, după cum s-a precizat în recomandările specifice fiecărei țări adresate Luxemburgului în anii precedenți. În contextul actual, lucrătorii în vârstă se confruntă cu riscul suplimentar de a fi concediați din cauza crizei provocate de COVID-19; este deci necesară mai mult ca oricând creșterea capacității lor de adaptare la alte locuri de muncă și sectoare, inclusiv prin perfecționare și recalificare. Luxemburgul are rezultate apropiate de media Uniunii în ceea ce privește incluziunea socială, dar indicatorii privind inegalitatea și sărăcia în rândul persoanelor încadrate în muncă au scăzut în ultimii ani, iar oportunitățile pentru studenți rămân puternic influențate de mediul socioeconomic din care provin aceștia. În acest context, ar trebui sprijinite în special grupurile mai vulnerabile, pentru ca acestea să poată face față efectelor sociale ale crizei provocate de COVID-19.

| (18) | Pentru a ajuta întreprinderile să traverseze criza provocată de COVID-19, în special IMM-urile, inclusiv lucrătorii independenți și microîntreprinderile, Luxemburgul a inclus o serie de măsuri în Planul său de stabilizare prezentat la 25 martie 2020. Comerțul cu amănuntul este unul dintre cele mai afectate sectoare, din cauza prăbușirii cererii și ca urmare a actualelor măsuri care au împiedicat complet funcționarea multor întreprinderi sau au limitat operațiunile acestora. Flexibilitatea în materie de reglementare ar stimula redresarea comerțului cu amănuntul după trecerea crizei provocate de COVID-19. În plus, ar fi benefică sprijinirea adoptării de către IMM-uri a tehnologiilor digitale care asigură continuitatea activității economice, cum ar fi comerțul electronic. Pe tot parcursul perioadei de redresare ar trebui menținute măsuri adecvate, în paralel cu o eliminare treptată și flexibilă, identificând sectoarele cele mai afectate, pentru a putea elabora planuri de sprijin specifice, care să le permită acestora să recupereze decalajul încă din faza de redresare. În procesul de punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie luată în considerare reziliența sectorului bancar. După trecerea celei mai acute faze a crizei provocate de COVID-19, pentru a susține tranziția și crearea de noi IMM-uri în sectoarele care favorizează creșterea economică, o reformă a cadrului de insolvență al Luxemburgului ar putea oferi o a doua șansă întreprinderilor care se confruntă cu falimentul din cauze care nu le sunt imputabile. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a ajuta întreprinderile să traverseze criza provocată de COVID-19, în special IMM-urile, inclusiv lucrătorii independenți și microîntreprinderile, Luxemburgul a inclus o serie de măsuri în Planul său de stabilizare prezentat la 25 martie 2020. Comerțul cu amănuntul este unul dintre cele mai afectate sectoare, din cauza prăbușirii cererii și ca urmare a actualelor măsuri care au împiedicat complet funcționarea multor întreprinderi sau au limitat operațiunile acestora. Flexibilitatea în materie de reglementare ar stimula redresarea comerțului cu amănuntul după trecerea crizei provocate de COVID-19. În plus, ar fi benefică sprijinirea adoptării de către IMM-uri a tehnologiilor digitale care asigură continuitatea activității economice, cum ar fi comerțul electronic. Pe tot parcursul perioadei de redresare ar trebui menținute măsuri adecvate, în paralel cu o eliminare treptată și flexibilă, identificând sectoarele cele mai afectate, pentru a putea elabora planuri de sprijin specifice, care să le permită acestora să recupereze decalajul încă din faza de redresare. În procesul de punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie luată în considerare reziliența sectorului bancar. După trecerea celei mai acute faze a crizei provocate de COVID-19, pentru a susține tranziția și crearea de noi IMM-uri în sectoarele care favorizează creșterea economică, o reformă a cadrului de insolvență al Luxemburgului ar putea oferi o a doua șansă întreprinderilor care se confruntă cu falimentul din cauze care nu le sunt imputabile.

| (19) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante, în special în sectorul digital și în sectoarele verzi. Luxemburgul a lansat deja inițiative de stimulare a digitalizării și a inovării, însă integrarea tehnologică în sectorul întreprinderilor și investițiile private, precum și digitalizarea serviciilor publice, rămân scăzute în comparație cu potențialul ridicat al sectorului și cu ambiția țării de a trece la o economie bazată pe date. Investițiile în digitalizare, în competențele digitale avansate și în inovare vor fi esențiale pentru susținerea IMM-urilor și pentru stimularea productivității și a competitivității. Redresarea ar trebui sprijinită în continuare și prin accelerarea investițiilor verzi ambițioase, derulate pe termen scurt. Domeniile principale ar putea fi, în special, transporturile durabile, inclusiv cel feroviar, construcțiile durabile, mai ales în ceea ce privește eficiența energetică a clădirilor existente și a celor noi, precum și energia din surse regenerabile. Acestea ar contribui la asigurarea unui stimulent ecologic solid și ar ajuta Luxemburgul să se apropie de obiectivele sale pentru 2030 în domeniul reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră, al eficienței energetice și al energiei din surse regenerabile, precum și să pregătească terenul pentru neutralitatea climatică. Este în continuare necesară identificarea mai precisă a nevoilor de investiții și a surselor de finanțare a investițiilor, ținând seama și de impactul pandemiei de COVID-19 asupra economiei și a finanțelor publice. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Luxemburgul să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Luxemburgului să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(19)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante, în special în sectorul digital și în sectoarele verzi. Luxemburgul a lansat deja inițiative de stimulare a digitalizării și a inovării, însă integrarea tehnologică în sectorul întreprinderilor și investițiile private, precum și digitalizarea serviciilor publice, rămân scăzute în comparație cu potențialul ridicat al sectorului și cu ambiția țării de a trece la o economie bazată pe date. Investițiile în digitalizare, în competențele digitale avansate și în inovare vor fi esențiale pentru susținerea IMM-urilor și pentru stimularea productivității și a competitivității. Redresarea ar trebui sprijinită în continuare și prin accelerarea investițiilor verzi ambițioase, derulate pe termen scurt. Domeniile principale ar putea fi, în special, transporturile durabile, inclusiv cel feroviar, construcțiile durabile, mai ales în ceea ce privește eficiența energetică a clădirilor existente și a celor noi, precum și energia din surse regenerabile. Acestea ar contribui la asigurarea unui stimulent ecologic solid și ar ajuta Luxemburgul să se apropie de obiectivele sale pentru 2030 în domeniul reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră, al eficienței energetice și al energiei din surse regenerabile, precum și să pregătească terenul pentru neutralitatea climatică. Este în continuare necesară identificarea mai precisă a nevoilor de investiții și a surselor de finanțare a investițiilor, ținând seama și de impactul pandemiei de COVID-19 asupra economiei și a finanțelor publice. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Luxemburgul să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Luxemburgului să utilizeze acest fond în mod optim.

| (20) | Luxemburgul se confruntă cu riscuri semnificative legate de spălarea banilor, având în vedere fluxurile ridicate de investiții străine directe și prezența unor structuri juridice complexe cu sponsori străini. Aceste riscuri sunt reflectate în evaluarea națională a riscurilor, în special în ceea ce îi privește pe profesioniștii implicați în furnizarea de servicii către societăți și fiducii sau în furnizarea de servicii de investiții. Deficiențele în aplicarea de către acești profesioniști a cadrului de combatere a spălării banilor conduc la analize de risc inadecvate și la un nivel scăzut de raportare a activităților suspecte. Intensitatea supravegherii profesioniștilor respectivi nu este suficient de adecvată pentru a remedia aceste deficiențe. Pentru a limita confidențialitatea și a identifica beneficiarii efectivi a fost înființat un registru național al beneficiarilor efectivi pentru întreprinderi. Calitatea informațiilor furnizate și eficacitatea registrului trebuie monitorizate în timp. |
| --- | --- |

(20)

Luxemburgul se confruntă cu riscuri semnificative legate de spălarea banilor, având în vedere fluxurile ridicate de investiții străine directe și prezența unor structuri juridice complexe cu sponsori străini. Aceste riscuri sunt reflectate în evaluarea națională a riscurilor, în special în ceea ce îi privește pe profesioniștii implicați în furnizarea de servicii către societăți și fiducii sau în furnizarea de servicii de investiții. Deficiențele în aplicarea de către acești profesioniști a cadrului de combatere a spălării banilor conduc la analize de risc inadecvate și la un nivel scăzut de raportare a activităților suspecte. Intensitatea supravegherii profesioniștilor respectivi nu este suficient de adecvată pentru a remedia aceste deficiențe. Pentru a limita confidențialitatea și a identifica beneficiarii efectivi a fost înființat un registru național al beneficiarilor efectivi pentru întreprinderi. Calitatea informațiilor furnizate și eficacitatea registrului trebuie monitorizate în timp.

| (21) | Combaterea planificării fiscale agresive rămâne esențială pentru îmbunătățirea eficienței și a echității sistemelor fiscale, astfel cum s-a recunoscut în recomandarea din 2020 privind politica economică a zonei euro. Efectele de propagare între statele membre ale strategiilor de planificare fiscală agresivă ale contribuabililor impun o acțiune coordonată a politicilor naționale care să completeze legislația Uniunii. Luxemburgul a luat măsuri de combatere a practicilor de planificare fiscală agresivă punând în aplicare inițiativele internaționale și europene convenite anterior, dar nivelul ridicat al dividendelor, dobânzilor și redevențelor ca procente din PIB sugerează că normele fiscale ale țării sunt utilizate de societăți pentru planificarea fiscală agresivă. Majoritatea investițiilor străine directe sunt deținute de entități cu scop special. Din cauză că nu se reține impozit la sursă pe dobânzile și redevențele plătite în străinătate (și anume de rezidenți din Uniune către rezidenți din țări terțe) și că, în anumite circumstanțe, plata dividendelor este scutită de impozitul reținut la sursă, este posibil ca aceste plăți să nu fie deloc supuse impunerii, dacă nu sunt impozitate nici în jurisdicția destinatară. Luxemburgul a prezentat un proiect de lege care introduce nedeductibilitatea dobânzilor și a redevențelor plătite către jurisdicțiile incluse în lista Uniunii a jurisdicțiilor necooperante în scopuri fiscale, în conformitate cu angajamentul său de a introduce măsuri defensive față de jurisdicțiile respective. |
| --- | --- |

(21)

Combaterea planificării fiscale agresive rămâne esențială pentru îmbunătățirea eficienței și a echității sistemelor fiscale, astfel cum s-a recunoscut în recomandarea din 2020 privind politica economică a zonei euro. Efectele de propagare între statele membre ale strategiilor de planificare fiscală agresivă ale contribuabililor impun o acțiune coordonată a politicilor naționale care să completeze legislația Uniunii. Luxemburgul a luat măsuri de combatere a practicilor de planificare fiscală agresivă punând în aplicare inițiativele internaționale și europene convenite anterior, dar nivelul ridicat al dividendelor, dobânzilor și redevențelor ca procente din PIB sugerează că normele fiscale ale țării sunt utilizate de societăți pentru planificarea fiscală agresivă. Majoritatea investițiilor străine directe sunt deținute de entități cu scop special. Din cauză că nu se reține impozit la sursă pe dobânzile și redevențele plătite în străinătate (și anume de rezidenți din Uniune către rezidenți din țări terțe) și că, în anumite circumstanțe, plata dividendelor este scutită de impozitul reținut la sursă, este posibil ca aceste plăți să nu fie deloc supuse impunerii, dacă nu sunt impozitate nici în jurisdicția destinatară. Luxemburgul a prezentat un proiect de lege care introduce nedeductibilitatea dobânzilor și a redevențelor plătite către jurisdicțiile incluse în lista Uniunii a jurisdicțiilor necooperante în scopuri fiscale, în conformitate cu angajamentul său de a introduce măsuri defensive față de jurisdicțiile respective.

| (22) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(22)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (23) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Luxemburgul va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(23)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Luxemburgul va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (24) | Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Luxemburgul ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului. |
| --- | --- |

(24)

Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Luxemburgul ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

| (25) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Luxemburgului, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Luxemburgului în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Luxemburg, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(25)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Luxemburgului, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Luxemburgului în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Luxemburg, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (26) | Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(26)

Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și 2021, Luxemburgul să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să îmbunătățească reziliența sistemului de sănătate, asigurând o disponibilitate adecvată a lucrătorilor din domeniul sănătății. Să accelereze reformele care îmbunătățesc guvernanța sistemului de sănătate și e-sănătatea. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să atenueze impactul crizei provocate de COVID-19 asupra ocupării forței de muncă, acordând o atenție deosebită persoanelor aflate într-o poziție dificilă pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să asigure punerea în aplicare eficace a măsurilor de sprijinire a lichidității întreprinderilor, în special a IMM-urilor și a lucrătorilor independenți. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către transporturi și construcții durabile și către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, contribuind astfel la decarbonizarea treptată a economiei. Să stimuleze inovarea și digitalizarea, în special în sectorul întreprinderilor. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să asigure supravegherea și aplicarea eficace a cadrului de combatere a spălării banilor în ceea ce privește profesioniștii care furnizează servicii fiduciilor și întreprinderilor și servicii de investiții. Să intensifice măsurile de combatere a caracteristicilor sistemului fiscal care facilitează planificarea fiscală agresivă, în special prin intermediul plăților în străinătate. |
| --- | --- |

4.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 97.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/107 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/107

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2020

(2020/C 282/17)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Ungaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Ungaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

| (2) | Raportul de țară pentru Ungaria din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Ungaria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Ungaria în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Ungaria din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Ungaria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Ungaria în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Ungaria este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Ungaria este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele teritorii din cauza profilurilor de specializare diferite, în special în regiunile care nu dispun de resurse esențiale sau care se bazează în mod semnificativ pe sectoare ce depind de contactele directe cu consumatorii. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a inegalităților teritoriale în Ungaria, agravând tendința observată deja de adâncire a disparităților dintre zonele urbane și cele rurale. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele teritorii din cauza profilurilor de specializare diferite, în special în regiunile care nu dispun de resurse esențiale sau care se bazează în mod semnificativ pe sectoare ce depind de contactele directe cu consumatorii. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a inegalităților teritoriale în Ungaria, agravând tendința observată deja de adâncire a disparităților dintre zonele urbane și cele rurale. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | Ungaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 5 mai 2020 și Programul de convergență pentru 2020 la 4 mai 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

Ungaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 5 mai 2020 și Programul de convergență pentru 2020 la 4 mai 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, Ungaria se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Ungaria se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria.

| (12) | La 14 iunie 2019, Consiliul a recomandat Ungariei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (7) nu va depăși 3,3 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1,0 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală a Comisiei confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2019, precum și pentru exercițiile 2018 și 2019, luate împreună. Cu toate acestea, având în vedere activarea clauzei derogatorii generale, nu se justifică adoptarea de măsuri suplimentare în cadrul procedurii aplicabile abaterilor semnificative pentru Ungaria. |
| --- | --- |

(12)

La 14 iunie 2019, Consiliul a recomandat Ungariei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (7) nu va depăși 3,3 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1,0 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală a Comisiei confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2019, precum și pentru exercițiile 2018 și 2019, luate împreună. Cu toate acestea, având în vedere activarea clauzei derogatorii generale, nu se justifică adoptarea de măsuri suplimentare în cadrul procedurii aplicabile abaterilor semnificative pentru Ungaria.

| (13) | În cadrul Programului său de convergență pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un deficit de 2,0 % din PIB în 2019 la un deficit de 3,8 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 2,7 % din PIB în 2021 și va ajunge, treptat, la 1,0 % din PIB până în 2024. După ce a scăzut la 66,3 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 72,6 % în 2020, în conformitate cu Programul de convergență pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. Proiecțiile bugetare țin cont de o serie de riscuri, și anume riscurile aferente cheltuielilor mai mari decât cele preconizate (în conformitate cu tendințele din trecut privind cheltuielile ridicate la sfârșitul anului), precum și veniturile potențial mai mici decât cele estimate, întrucât proiecțiile par să se bazeze pe un anumit dinamism al veniturilor. |
| --- | --- |

(13)

În cadrul Programului său de convergență pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un deficit de 2,0 % din PIB în 2019 la un deficit de 3,8 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 2,7 % din PIB în 2021 și va ajunge, treptat, la 1,0 % din PIB până în 2024. După ce a scăzut la 66,3 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 72,6 % în 2020, în conformitate cu Programul de convergență pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. Proiecțiile bugetare țin cont de o serie de riscuri, și anume riscurile aferente cheltuielilor mai mari decât cele preconizate (în conformitate cu tendințele din trecut privind cheltuielile ridicate la sfârșitul anului), precum și veniturile potențial mai mici decât cele estimate, întrucât proiecțiile par să se bazeze pe un anumit dinamism al veniturilor.

| (14) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Ungaria a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate în materie de terapie intensivă, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 2,8 % din PIB în 2020 și sunt finanțate integral prin realocarea cheltuielilor în cadrul bugetului, al rezervelor și al noilor taxe. Printre acestea se numără măsurile menite să sprijine piața forței de muncă, facilitățile fiscale pentru întreprinderi și costurile legate de starea de urgență medicală. Au fost anunțate măsuri suplimentare de sprijinire a redresării (1,4 % din PIB) și de sprijinire a pieței muncii (0,4 % din PIB), dar acestea nu au fost încă specificate. În plus, Ungaria a adoptat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de convergență pentru 2020, reprezintă 1,5 % din PIB. Autoritățile lucrează la măsuri suplimentare reprezentând 0,3 % din PIB. Aceste măsuri includ programe de garantare a creditelor și împrumuturi garantate de stat. Impactul bugetar global al măsurilor fiscal-bugetare raportate în Programul de convergență pentru 2020 diferă de cel menționat în previziunile Comisiei din primăvara anului 2020, deoarece numai măsurile care erau suficient specificate au fost evaluate și luate în considerare de către Comisie. În general, măsurile adoptate de Ungaria sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Specificarea deplină și adoptarea tuturor măsurilor de urgență și măsurilor fiscal-bugetare de sprijin anunțate, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, vor contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(14)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Ungaria a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate în materie de terapie intensivă, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 2,8 % din PIB în 2020 și sunt finanțate integral prin realocarea cheltuielilor în cadrul bugetului, al rezervelor și al noilor taxe. Printre acestea se numără măsurile menite să sprijine piața forței de muncă, facilitățile fiscale pentru întreprinderi și costurile legate de starea de urgență medicală. Au fost anunțate măsuri suplimentare de sprijinire a redresării (1,4 % din PIB) și de sprijinire a pieței muncii (0,4 % din PIB), dar acestea nu au fost încă specificate. În plus, Ungaria a adoptat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de convergență pentru 2020, reprezintă 1,5 % din PIB. Autoritățile lucrează la măsuri suplimentare reprezentând 0,3 % din PIB. Aceste măsuri includ programe de garantare a creditelor și împrumuturi garantate de stat. Impactul bugetar global al măsurilor fiscal-bugetare raportate în Programul de convergență pentru 2020 diferă de cel menționat în previziunile Comisiei din primăvara anului 2020, deoarece numai măsurile care erau suficient specificate au fost evaluate și luate în considerare de către Comisie. În general, măsurile adoptate de Ungaria sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Specificarea deplină și adoptarea tuturor măsurilor de urgență și măsurilor fiscal-bugetare de sprijin anunțate, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, vor contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (15) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Ungariei va fi de –5,2 % din PIB în 2020 și de –4,0 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va ajunge la 75,0 % din PIB în 2020. |
| --- | --- |

(15)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Ungariei va fi de –5,2 % din PIB în 2020 și de –4,0 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va ajunge la 75,0 % din PIB în 2020.

| (16) | La 14 iunie 2019, Consiliul a constatat, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din tratat, că Ungaria a înregistrat în 2018 o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Având în vedere abaterea semnificativă stabilită, la 14 iunie 2019 Consiliul a emis o recomandare (8), prin care recomandă Ungariei să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu va depăși 3,3 % în 2019 și 4,7 % în 2020, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1,0 % și, respectiv, de 0,75 % din PIB. La 5 decembrie 2019, Consiliul a adoptat Decizia (UE) 2019/2172 (9), prin care s-a stabilit că Ungaria nu a luat măsuri eficace pentru a da curs recomandării sale din 14 iunie 2019, și la 5 decembrie 2019 a emis o recomandare revizuită (10). În recomandarea sa din 5 decembrie 2019, Consiliul a solicitat Ungariei să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu va depăși 4,7 % în 2020, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,75 % din PIB în 2020. Pe baza evaluării generale a Comisiei și având în vedere activarea clauzei derogatorii generale pentru 2020, care permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, se consideră că Ungaria a luat măsuri eficace pentru a da curs recomandării din 5 decembrie 2019. |
| --- | --- |

(16)

La 14 iunie 2019, Consiliul a constatat, în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din tratat, că Ungaria a înregistrat în 2018 o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Având în vedere abaterea semnificativă stabilită, la 14 iunie 2019 Consiliul a emis o recomandare (8), prin care recomandă Ungariei să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu va depăși 3,3 % în 2019 și 4,7 % în 2020, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 1,0 % și, respectiv, de 0,75 % din PIB. La 5 decembrie 2019, Consiliul a adoptat Decizia (UE) 2019/2172 (9), prin care s-a stabilit că Ungaria nu a luat măsuri eficace pentru a da curs recomandării sale din 14 iunie 2019, și la 5 decembrie 2019 a emis o recomandare revizuită (10). În recomandarea sa din 5 decembrie 2019, Consiliul a solicitat Ungariei să ia măsurile necesare pentru a se asigura că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu va depăși 4,7 % în 2020, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,75 % din PIB în 2020. Pe baza evaluării generale a Comisiei și având în vedere activarea clauzei derogatorii generale pentru 2020, care permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, se consideră că Ungaria a luat măsuri eficace pentru a da curs recomandării din 5 decembrie 2019.

| (17) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Ungaria. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(17)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Ungaria. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (18) | Guvernul a declarat, la 11 martie 2020, starea de pericol. La 12 martie, frontierele au fost închise pentru călători, cu excepția cetățenilor și a rezidenților în Spațiul Economic European care s-au întors în țara de reședință, precum și a navetiștilor transfrontalieri. Tranzitul de mărfuri a fost autorizat în continuare. La 16 martie 2020, structurile pentru copiii preșcolari, școlile și universitățile au fost închise, iar predarea a început să se desfășoare online. Începând cu 17 martie 2020, magazinele neesențiale au fost obligate să se închidă la ora 15:00, iar restaurantele au putut rămâne deschise numai pentru serviciul de livrare de alimente la pachet. La 28 martie 2020, a fost introdusă o interdicție parțială de circulație, care prevedea că oamenii puteau să părăsească zona în care locuiau numai din motive bine întemeiate și cu condiția să păstreze distanța față de alte persoane. Înainte de izbucnirea pandemiei de COVID-19, economia Ungariei își urma cursul spre o încetinire treptată, după mai mulți ani de creștere puternică. PIB-ul real a crescut cu 4,9 % în 2019. După izbucnirea pandemiei, măsurile de izolare au fost puse în aplicare relativ rapid, iar numărul cazurilor oficiale a rămas până în prezent limitat. Cu toate acestea, se preconizează că recesiunea globală va afecta în mod deosebit exporturile, având în vedere rolul predominant al industriilor cu un caracter extrem de ciclic, cum ar fi industria autovehiculelor. De asemenea, este de așteptat ca aceasta să aibă un impact asupra serviciilor turistice și de transport, care sunt afectate de restricțiile de călătorie. În general, se preconizează o recesiune puternică începând cu luna martie, urmată de o redresare economică progresivă începând cu a doua jumătate a anului, deoarece se presupune că măsurile de izolare vor fi eliminate treptat. Șomajul ar putea crește rapid ca urmare a flexibilității pieței forței de muncă. Performanța economică în 2020 va depinde de durata perioadei de izolare, precum și de răspunsul în materie de politică economică. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 preconizează o scădere cu 7 % a PIB-ului real în 2020, urmată de o redresare de 6 % în 2021. |
| --- | --- |

(18)

Guvernul a declarat, la 11 martie 2020, starea de pericol. La 12 martie, frontierele au fost închise pentru călători, cu excepția cetățenilor și a rezidenților în Spațiul Economic European care s-au întors în țara de reședință, precum și a navetiștilor transfrontalieri. Tranzitul de mărfuri a fost autorizat în continuare. La 16 martie 2020, structurile pentru copiii preșcolari, școlile și universitățile au fost închise, iar predarea a început să se desfășoare online. Începând cu 17 martie 2020, magazinele neesențiale au fost obligate să se închidă la ora 15:00, iar restaurantele au putut rămâne deschise numai pentru serviciul de livrare de alimente la pachet. La 28 martie 2020, a fost introdusă o interdicție parțială de circulație, care prevedea că oamenii puteau să părăsească zona în care locuiau numai din motive bine întemeiate și cu condiția să păstreze distanța față de alte persoane. Înainte de izbucnirea pandemiei de COVID-19, economia Ungariei își urma cursul spre o încetinire treptată, după mai mulți ani de creștere puternică. PIB-ul real a crescut cu 4,9 % în 2019. După izbucnirea pandemiei, măsurile de izolare au fost puse în aplicare relativ rapid, iar numărul cazurilor oficiale a rămas până în prezent limitat. Cu toate acestea, se preconizează că recesiunea globală va afecta în mod deosebit exporturile, având în vedere rolul predominant al industriilor cu un caracter extrem de ciclic, cum ar fi industria autovehiculelor. De asemenea, este de așteptat ca aceasta să aibă un impact asupra serviciilor turistice și de transport, care sunt afectate de restricțiile de călătorie. În general, se preconizează o recesiune puternică începând cu luna martie, urmată de o redresare economică progresivă începând cu a doua jumătate a anului, deoarece se presupune că măsurile de izolare vor fi eliminate treptat. Șomajul ar putea crește rapid ca urmare a flexibilității pieței forței de muncă. Performanța economică în 2020 va depinde de durata perioadei de izolare, precum și de răspunsul în materie de politică economică. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 preconizează o scădere cu 7 % a PIB-ului real în 2020, urmată de o redresare de 6 % în 2021.

| (19) | Guvernul a anunțat mai multe valuri de măsuri începând cu jumătatea lunii martie, pentru a atenua impactul economic și social al crizei provocate de pandemia de COVID-19. Banca centrală a adoptat măsuri pentru a furniza lichidități sectorului financiar. Printre alte măsuri de consolidare a lichidităților destinate gospodăriilor și întreprinderilor se numără: (a) amânarea plăților până la 31 decembrie 2020 pentru împrumuturile și contractele de leasing financiar pentru întreprinderi și gospodării; și (b) plafonarea ratei de dobândă pentru creditele de consum. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Alte măsuri, care vizează în principal sectoarele cele mai afectate de criză, cum ar fi turismul și serviciile, includ reduceri și scutiri fiscale temporare, subvenții pentru investiții, dezvoltarea infrastructurilor, împrumuturi subvenționate și garantate, precum și programe axate pe capital. Pentru a păstra locurile de muncă, guvernul a lansat două tipuri de măsuri axate pe piața muncii. Schema de șomaj tehnic acoperă până la 70 % din salariile pierdute pentru o perioadă de trei luni, în anumite condiții, iar o subvenție salarială specifică vizează personalul din domeniul cercetării și dezvoltării (C&D). Guvernul a avansat, cu un trimestru, reducerea planificată anterior a contribuțiilor de asigurări sociale și a anunțat un supliment salarial unic în sectorul medical. În general, în timp ce măsurile fiscal-bugetare vizează sprijinirea întreprinderilor și păstrarea locurilor de muncă, sfera lor de aplicare și acoperirea lor rămân limitate în comparație cu cele adoptate de majoritatea celorlalte state membre. Mai mult, se planifică finanțarea acestor măsuri prin realocări de la toate capitolele bugetare și prin impunerea unor noi taxe; așadar, se preconizează că acestea vor avea un efect limitat din perspectiva stabilizării macroeconomice. |
| --- | --- |

(19)

Guvernul a anunțat mai multe valuri de măsuri începând cu jumătatea lunii martie, pentru a atenua impactul economic și social al crizei provocate de pandemia de COVID-19. Banca centrală a adoptat măsuri pentru a furniza lichidități sectorului financiar. Printre alte măsuri de consolidare a lichidităților destinate gospodăriilor și întreprinderilor se numără: (a) amânarea plăților până la 31 decembrie 2020 pentru împrumuturile și contractele de leasing financiar pentru întreprinderi și gospodării; și (b) plafonarea ratei de dobândă pentru creditele de consum. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Alte măsuri, care vizează în principal sectoarele cele mai afectate de criză, cum ar fi turismul și serviciile, includ reduceri și scutiri fiscale temporare, subvenții pentru investiții, dezvoltarea infrastructurilor, împrumuturi subvenționate și garantate, precum și programe axate pe capital. Pentru a păstra locurile de muncă, guvernul a lansat două tipuri de măsuri axate pe piața muncii. Schema de șomaj tehnic acoperă până la 70 % din salariile pierdute pentru o perioadă de trei luni, în anumite condiții, iar o subvenție salarială specifică vizează personalul din domeniul cercetării și dezvoltării (C&D). Guvernul a avansat, cu un trimestru, reducerea planificată anterior a contribuțiilor de asigurări sociale și a anunțat un supliment salarial unic în sectorul medical. În general, în timp ce măsurile fiscal-bugetare vizează sprijinirea întreprinderilor și păstrarea locurilor de muncă, sfera lor de aplicare și acoperirea lor rămân limitate în comparație cu cele adoptate de majoritatea celorlalte state membre. Mai mult, se planifică finanțarea acestor măsuri prin realocări de la toate capitolele bugetare și prin impunerea unor noi taxe; așadar, se preconizează că acestea vor avea un efect limitat din perspectiva stabilizării macroeconomice.

| (20) | Rezultatele în domeniul sănătății nu s-au ridicat, în ceea ce privește diferite aspecte, la aceleași niveluri ca în majoritatea statelor membre, reflectând în special prevalența ridicată a factorilor de risc în rândul populației și eficacitatea limitată a furnizării de asistență medicală. Ponderea cheltuielilor publice în cheltuielile în materie de sănătate din Ungaria a fost considerabil mai mică decât media Uniunii. Deși nevoile nesatisfăcute în materie de asistență medicală sunt scăzute, numărul maghiarilor care se bazează pe cheltuielile suportate de pacient este peste media Uniunii, iar aceste persoane sunt nevoite să apeleze din ce în ce mai mult la serviciile de sănătate private. Această situație agravează riscul ca gospodăriile din Ungaria să se regăsească într-o situație financiară dificilă, cu repercusiuni asupra echității sociale și a rezultatelor privind starea de sănătate. Sunt necesare investiții suplimentare și reforme cuprinzătoare pentru a raționaliza utilizarea resurselor în cadrul sistemului de sănătate, pentru a reduce inegalitățile în materie de acces și pentru a îmbunătăți calitatea asistenței medicale. Serviciile de asistență medicală preventivă și de asistență medicală primară sunt subfinanțate, iar potențialul lor de a îmbunătăți calitatea, accesibilitatea și raportul cost-eficacitate al sistemului de sănătate nu este exploatat îndeajuns. Chiar dacă autoritățile au inițiat demersurile în vederea atenuării deficitului considerabil al Ungariei în materie de lucrători în sectorul sănătății, disparitățile regionale în ceea ce privește distribuția personalului medical continuă să împiedice accesul la îngrijire în anumite zone, iar anumite grupuri vulnerabile, cum ar fi romii marginalizați, dar și persoanele cu handicap, se confruntă cu obstacole specifice. Având în vedere șocul la nivelul cererii cu care s-au confruntat sistemele de sănătate ca urmare a pandemiei de COVID-19, este necesară o acțiune rapidă pentru a face față acestor provocări structurale și pentru a crește reziliența sistemului de sănătate maghiar. |
| --- | --- |

(20)

Rezultatele în domeniul sănătății nu s-au ridicat, în ceea ce privește diferite aspecte, la aceleași niveluri ca în majoritatea statelor membre, reflectând în special prevalența ridicată a factorilor de risc în rândul populației și eficacitatea limitată a furnizării de asistență medicală. Ponderea cheltuielilor publice în cheltuielile în materie de sănătate din Ungaria a fost considerabil mai mică decât media Uniunii. Deși nevoile nesatisfăcute în materie de asistență medicală sunt scăzute, numărul maghiarilor care se bazează pe cheltuielile suportate de pacient este peste media Uniunii, iar aceste persoane sunt nevoite să apeleze din ce în ce mai mult la serviciile de sănătate private. Această situație agravează riscul ca gospodăriile din Ungaria să se regăsească într-o situație financiară dificilă, cu repercusiuni asupra echității sociale și a rezultatelor privind starea de sănătate. Sunt necesare investiții suplimentare și reforme cuprinzătoare pentru a raționaliza utilizarea resurselor în cadrul sistemului de sănătate, pentru a reduce inegalitățile în materie de acces și pentru a îmbunătăți calitatea asistenței medicale. Serviciile de asistență medicală preventivă și de asistență medicală primară sunt subfinanțate, iar potențialul lor de a îmbunătăți calitatea, accesibilitatea și raportul cost-eficacitate al sistemului de sănătate nu este exploatat îndeajuns. Chiar dacă autoritățile au inițiat demersurile în vederea atenuării deficitului considerabil al Ungariei în materie de lucrători în sectorul sănătății, disparitățile regionale în ceea ce privește distribuția personalului medical continuă să împiedice accesul la îngrijire în anumite zone, iar anumite grupuri vulnerabile, cum ar fi romii marginalizați, dar și persoanele cu handicap, se confruntă cu obstacole specifice. Având în vedere șocul la nivelul cererii cu care s-au confruntat sistemele de sănătate ca urmare a pandemiei de COVID-19, este necesară o acțiune rapidă pentru a face față acestor provocări structurale și pentru a crește reziliența sistemului de sănătate maghiar.

| (21) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei pot fi semnificative, iar impactul decretului guvernamental din 18 martie 2020 care permite derogări convenite în mod bilateral de la Codul muncii nu a fost încă evaluat. Conform previziunilor Comisiei, se preconizează că rata șomajului va crește la 7,0 % în 2020 și va coborî apoi la 6,1 % în 2021. Sectoarele extrem de afectate de criză reprezintă o parte importantă a economiei Ungariei; aceste sectoare utilizează lucrători având o calificare slabă spre medie și contracte de muncă extrem de flexibile. Până la începutul anului 2020, rata globală a ocupării forței de muncă a continuat să se îmbunătățească în contextul unei expansiuni economice puternice, însă acest lucru nu a adus beneficii tuturor grupurilor în mod egal. Decalajele în materie de ocupare a forței de muncă între grupurile de competențe și între bărbați și femei au rămas mari în comparație cu media Uniunii. În acest din urmă caz, decalajul se explică, parțial, prin oferta limitată de servicii de calitate de îngrijire a copiilor. În pofida reducerii sale, programul de lucrări publice, care nu era eficace în a-i orienta pe participanți către locurile de muncă de pe piața primară a muncii, a rămas considerabil. Există posibilități de consolidare a altor politici pentru a ajuta efectiv șomerii sau persoanele inactive să își găsească un loc de muncă sau să aibă acces la formare cu scopul de a-și îmbunătăți orientarea. Durata indemnizațiilor de șomaj este cea mai scurtă din Uniune, fiind de maximum trei luni, ceea ce, chiar în condiții economice favorabile, era cu mult sub media timpului necesar pentru găsirea unui loc de muncă. În conformitate cu principiile Pilonului european al drepturilor sociale, sistemele și măsurile de protecție socială trebuie să protejeze persoanele care riscă să își piardă locul de muncă, precum și persoanele care desfășoară o activitate independentă și șomerii. Schemele de șomaj tehnic, în cadrul cărora angajații primesc sprijin pentru venit din partea statului pentru orele nelucrate, reprezintă o modalitate bună de a proteja locurile de muncă. În timpul pandemiei, pentru a garanta că schemele de șomaj tehnic sunt cât mai eficiente, acestea trebuie să fie gestionate într-un mod simplu și rapid și să nu se aplice doar anumitor sectoare sau tipuri de activitate. |
| --- | --- |

(21)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei pot fi semnificative, iar impactul decretului guvernamental din 18 martie 2020 care permite derogări convenite în mod bilateral de la Codul muncii nu a fost încă evaluat. Conform previziunilor Comisiei, se preconizează că rata șomajului va crește la 7,0 % în 2020 și va coborî apoi la 6,1 % în 2021. Sectoarele extrem de afectate de criză reprezintă o parte importantă a economiei Ungariei; aceste sectoare utilizează lucrători având o calificare slabă spre medie și contracte de muncă extrem de flexibile. Până la începutul anului 2020, rata globală a ocupării forței de muncă a continuat să se îmbunătățească în contextul unei expansiuni economice puternice, însă acest lucru nu a adus beneficii tuturor grupurilor în mod egal. Decalajele în materie de ocupare a forței de muncă între grupurile de competențe și între bărbați și femei au rămas mari în comparație cu media Uniunii. În acest din urmă caz, decalajul se explică, parțial, prin oferta limitată de servicii de calitate de îngrijire a copiilor. În pofida reducerii sale, programul de lucrări publice, care nu era eficace în a-i orienta pe participanți către locurile de muncă de pe piața primară a muncii, a rămas considerabil. Există posibilități de consolidare a altor politici pentru a ajuta efectiv șomerii sau persoanele inactive să își găsească un loc de muncă sau să aibă acces la formare cu scopul de a-și îmbunătăți orientarea. Durata indemnizațiilor de șomaj este cea mai scurtă din Uniune, fiind de maximum trei luni, ceea ce, chiar în condiții economice favorabile, era cu mult sub media timpului necesar pentru găsirea unui loc de muncă. În conformitate cu principiile Pilonului european al drepturilor sociale, sistemele și măsurile de protecție socială trebuie să protejeze persoanele care riscă să își piardă locul de muncă, precum și persoanele care desfășoară o activitate independentă și șomerii. Schemele de șomaj tehnic, în cadrul cărora angajații primesc sprijin pentru venit din partea statului pentru orele nelucrate, reprezintă o modalitate bună de a proteja locurile de muncă. În timpul pandemiei, pentru a garanta că schemele de șomaj tehnic sunt cât mai eficiente, acestea trebuie să fie gestionate într-un mod simplu și rapid și să nu se aplice doar anumitor sectoare sau tipuri de activitate.

| (22) | Cu toate că, în ceea ce privește sărăcia, situația generală din Ungaria s-a îmbunătățit înainte de criză, tendința se poate inversa rapid în timpul recesiunii. Inegalitățile în materie de venituri au crescut în ultimul deceniu, parțial din cauza schimbărilor survenite în sistemul fiscal și în sistemul de securitate socială. Chiar înainte de izbucnirea pandemiei de COVID-19, atât deprivarea materială severă, cât și precaritatea materială și socială erau ridicate, în special în rândul gospodăriilor cu mai mulți copii și în rândul populației rome. Penuria de locuințe sociale municipale de închiriat și lipsa sprijinului financiar pentru chiriași împiedică mobilitatea. Venitul minim garantat a rămas aproape neschimbat din 2012 și este unul dintre cele mai scăzute din Uniune. Se preconizează că pandemia va afecta cel mai mult grupurile vulnerabile care nu au acces la servicii de îngrijire și la servicii esențiale și care trăiesc în gospodării supraaglomerate. După ce se vor redresa economiile, vor fi necesare măsuri de stimulare a activării și a integrării acestor grupuri pe piața forței de muncă. Chiar înaintea crizei, rezultatele în materie de educație se situau sub media Uniunii și erau puternic influențate de mediul socioeconomic din care provin elevii. Ratele de părăsire timpurie a școlii erau ridicate, în special în rândul elevilor romi. Participarea scăzută a grupurilor vulnerabile la educația de calitate reprezintă o ocazie ratată de a consolida capitalul uman și coeziunea socială. Salariile cadrelor didactice sunt printre cele mai scăzute din Uniune. Numărul redus de studenți care participă la învățământul superior nu este în conformitate cu cererea mare de lucrători cu înaltă calificare. Este probabil ca trecerea neașteptată la învățământul la distanță să sporească și mai mult inegalitățile. Datele obținute în urma testelor anuale de competență la nivel național sugerează că este dificil ca un număr mare de elevi să beneficieze de educația digitală din cauza lipsei de instrumente digitale. Cursanții care provin din medii defavorizate se confruntă cu efectele negative ale învățământului la distanță și din cauza faptului că trăiesc în locuințe supraaglomerate, precum și din cauza nivelului scăzut de educație al părinților. Investițiile recente și cele aflate în curs în domeniul digitalizării educației au fost importante și trebuie continuate. |
| --- | --- |

(22)

Cu toate că, în ceea ce privește sărăcia, situația generală din Ungaria s-a îmbunătățit înainte de criză, tendința se poate inversa rapid în timpul recesiunii. Inegalitățile în materie de venituri au crescut în ultimul deceniu, parțial din cauza schimbărilor survenite în sistemul fiscal și în sistemul de securitate socială. Chiar înainte de izbucnirea pandemiei de COVID-19, atât deprivarea materială severă, cât și precaritatea materială și socială erau ridicate, în special în rândul gospodăriilor cu mai mulți copii și în rândul populației rome. Penuria de locuințe sociale municipale de închiriat și lipsa sprijinului financiar pentru chiriași împiedică mobilitatea. Venitul minim garantat a rămas aproape neschimbat din 2012 și este unul dintre cele mai scăzute din Uniune. Se preconizează că pandemia va afecta cel mai mult grupurile vulnerabile care nu au acces la servicii de îngrijire și la servicii esențiale și care trăiesc în gospodării supraaglomerate. După ce se vor redresa economiile, vor fi necesare măsuri de stimulare a activării și a integrării acestor grupuri pe piața forței de muncă. Chiar înaintea crizei, rezultatele în materie de educație se situau sub media Uniunii și erau puternic influențate de mediul socioeconomic din care provin elevii. Ratele de părăsire timpurie a școlii erau ridicate, în special în rândul elevilor romi. Participarea scăzută a grupurilor vulnerabile la educația de calitate reprezintă o ocazie ratată de a consolida capitalul uman și coeziunea socială. Salariile cadrelor didactice sunt printre cele mai scăzute din Uniune. Numărul redus de studenți care participă la învățământul superior nu este în conformitate cu cererea mare de lucrători cu înaltă calificare. Este probabil ca trecerea neașteptată la învățământul la distanță să sporească și mai mult inegalitățile. Datele obținute în urma testelor anuale de competență la nivel național sugerează că este dificil ca un număr mare de elevi să beneficieze de educația digitală din cauza lipsei de instrumente digitale. Cursanții care provin din medii defavorizate se confruntă cu efectele negative ale învățământului la distanță și din cauza faptului că trăiesc în locuințe supraaglomerate, precum și din cauza nivelului scăzut de educație al părinților. Investițiile recente și cele aflate în curs în domeniul digitalizării educației au fost importante și trebuie continuate.

| (23) | În contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19, este deosebit de important să se asigure funcționarea infrastructurii critice și libera circulație a mărfurilor în cadrul pieței interne, precum și să se monitorizeze și să se asigure funcționarea corectă a lanțurilor de aprovizionare, în cooperare cu țările învecinate. Ungaria este o economie mică, deschisă, cu un transport transfrontalier de mărfuri intensiv. În plus, mulți maghiari lucrează în străinătate și fac naveta săptămânal. De asemenea, Ungaria poate avea nevoie de lucrători frontalieri sezonieri în agricultură. Restricțiile de călătorie impuse în prezent pot întârzia circulația mărfurilor și a lucrătorilor, dar ar putea fi atenuate prin asigurarea unor culoare verzi la frontiere. |
| --- | --- |

(23)

În contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19, este deosebit de important să se asigure funcționarea infrastructurii critice și libera circulație a mărfurilor în cadrul pieței interne, precum și să se monitorizeze și să se asigure funcționarea corectă a lanțurilor de aprovizionare, în cooperare cu țările învecinate. Ungaria este o economie mică, deschisă, cu un transport transfrontalier de mărfuri intensiv. În plus, mulți maghiari lucrează în străinătate și fac naveta săptămânal. De asemenea, Ungaria poate avea nevoie de lucrători frontalieri sezonieri în agricultură. Restricțiile de călătorie impuse în prezent pot întârzia circulația mărfurilor și a lucrătorilor, dar ar putea fi atenuate prin asigurarea unor culoare verzi la frontiere.

| (24) | În ceea ce privește serviciile, comerțul cu amănuntul este unul dintre sectoarele cele mai afectate din cauza măsurilor care au împiedicat complet funcționarea multor întreprinderi sau au limitat operațiunile acestora în mod semnificativ. Flexibilitatea în materie de reglementare ar contribui la relansarea comerțului cu amănuntul după trecerea crizei provocate de pandemia de COVID-19. Ungaria are cel mai mare număr de profesii reglementate din Uniune. Serviciile profesionale vor juca un rol important în facilitarea ieșirii din criză și a redresării în urma acesteia. Asigurarea unui acces ușor la profesii și a exercitării acestora, prin raționalizarea cadrelor lor de reglementare și a procedurilor administrative aferente, este, prin urmare, de o importanță crucială, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și pentru microîntreprinderi, inclusiv pentru practicienii ce își desfășoară activitatea în regim independent, care au fost afectați în mod deosebit de criză. Sprijinul sub formă de lichidități acordat întreprinderilor prin împrumuturi și garanții, cu accent pe IMM-uri, este extrem de important, iar distribuirea sprijinului sub formă de lichidități pentru întreprinderi trebuie să fie pusă în aplicare în mod eficace și rapid de către intermediari. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Autorizarea amânării plății impozitelor și a contribuțiilor sociale și accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice poate contribui, de asemenea, la îmbunătățirea fluxului de numerar al IMM-urilor. Întreprinderile nou-înființate și întreprinderile aflate în faza de extindere pot avea nevoie de un sprijin specific, de exemplu de stimulente destinate fondurilor cu capital de risc pentru a-și spori investițiile în aceste întreprinderi. Aceste măsuri de sprijin vor contribui, de asemenea, la evitarea vânzărilor în regim de urgență a unor întreprinderi europene importante din punct de vedere strategic. |
| --- | --- |

(24)

În ceea ce privește serviciile, comerțul cu amănuntul este unul dintre sectoarele cele mai afectate din cauza măsurilor care au împiedicat complet funcționarea multor întreprinderi sau au limitat operațiunile acestora în mod semnificativ. Flexibilitatea în materie de reglementare ar contribui la relansarea comerțului cu amănuntul după trecerea crizei provocate de pandemia de COVID-19. Ungaria are cel mai mare număr de profesii reglementate din Uniune. Serviciile profesionale vor juca un rol important în facilitarea ieșirii din criză și a redresării în urma acesteia. Asigurarea unui acces ușor la profesii și a exercitării acestora, prin raționalizarea cadrelor lor de reglementare și a procedurilor administrative aferente, este, prin urmare, de o importanță crucială, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și pentru microîntreprinderi, inclusiv pentru practicienii ce își desfășoară activitatea în regim independent, care au fost afectați în mod deosebit de criză. Sprijinul sub formă de lichidități acordat întreprinderilor prin împrumuturi și garanții, cu accent pe IMM-uri, este extrem de important, iar distribuirea sprijinului sub formă de lichidități pentru întreprinderi trebuie să fie pusă în aplicare în mod eficace și rapid de către intermediari. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Autorizarea amânării plății impozitelor și a contribuțiilor sociale și accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice poate contribui, de asemenea, la îmbunătățirea fluxului de numerar al IMM-urilor. Întreprinderile nou-înființate și întreprinderile aflate în faza de extindere pot avea nevoie de un sprijin specific, de exemplu de stimulente destinate fondurilor cu capital de risc pentru a-și spori investițiile în aceste întreprinderi. Aceste măsuri de sprijin vor contribui, de asemenea, la evitarea vânzărilor în regim de urgență a unor întreprinderi europene importante din punct de vedere strategic.

| (25) | Cercetarea și inovarea reprezintă un motor esențial pentru creșterea economică și competitivitatea pe termen lung. Ungaria are performanțe moderate în materie de inovare. Penuria de lucrători cu înaltă calificare este un obstacol major în calea inovării. Cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare (C&D) sunt în creștere lentă și au fost susținute în principal de sectorul întreprinderilor, care beneficiază de cel mai mare sprijin public din Uniune. Cu toate acestea, cheltuielile pentru C&D din sectorul public au scăzut în ultimul deceniu. Investițiile în IMM-uri inovatoare, precum și consolidarea cooperării dintre întreprinderi, cercetare, mediul academic și sectorul public sporesc capacitatea de cercetare și inovare a țării, necesară pentru a face față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Sunt necesare investiții în cercetarea și inovarea din sectorul public și un mediu de cercetare care să sprijine redresarea. |
| --- | --- |

(25)

Cercetarea și inovarea reprezintă un motor esențial pentru creșterea economică și competitivitatea pe termen lung. Ungaria are performanțe moderate în materie de inovare. Penuria de lucrători cu înaltă calificare este un obstacol major în calea inovării. Cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare (C&D) sunt în creștere lentă și au fost susținute în principal de sectorul întreprinderilor, care beneficiază de cel mai mare sprijin public din Uniune. Cu toate acestea, cheltuielile pentru C&D din sectorul public au scăzut în ultimul deceniu. Investițiile în IMM-uri inovatoare, precum și consolidarea cooperării dintre întreprinderi, cercetare, mediul academic și sectorul public sporesc capacitatea de cercetare și inovare a țării, necesară pentru a face față crizei provocate de pandemia de COVID-19. Sunt necesare investiții în cercetarea și inovarea din sectorul public și un mediu de cercetare care să sprijine redresarea.

| (26) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca finanțarea proiectelor de investiții publice mature să fie concentrată la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Planul național al Ungariei privind energia și clima identifică investițiile necesare pentru a face față tranziției climatice și energetice. Datorită acestor investiții, coroborate cu investițiile în digitalizare și în tranziția verde, economia Ungariei va deveni mai durabilă și mai rezilientă după ce țara va ieși din criză. În prezent, eficiența energetică în sectorul rezidențial este scăzută, ceea ce contribuie, de asemenea, la poluarea atmosferică. Încălcările repetate ale standardelor privind calitatea aerului au repercusiuni grave asupra sănătății și a mediului. Printre principalele surse de poluare a aerului se numără arderea combustibililor solizi în gospodării, agricultura și emisiile din sectorul transporturilor. Doar 1 % din consumul intern brut de energie este acoperit din surse regenerabile cu emisii scăzute de dioxid de carbon, iar biomasa foarte poluantă contribuie cu aproximativ 10 %. Chiar dacă, inițial, a existat doar un număr limitat de instalații solare, acestea au înregistrat o creștere rapidă. În conformitate cu planul său național privind energia și clima și cu neutralitatea climatică pe termen lung, Ungaria intenționează să se bazeze mai mult pe sursele regenerabile de energie, în special pe energia solară. În situația economică actuală, politica energetică poate genera creștere verde și poate contribui la redresarea economică. Congestionarea traficului rutier a reprezentat o provocare crescândă până la izbucnirea pandemiei de COVID-19, ceea ce a avut efecte economice negative și a antrenat o creștere a emisiilor de gaze cu efect de seră și a poluării atmosferice. Generalizarea posibilităților de muncă la distanță și a unor sisteme de transport public mai atractive ar contribui, de asemenea, la atenuarea impactului transporturilor asupra mediului. Economia circulară se află încă într-o fază inițială, reciclarea deșeurilor municipale este prea puțin dezvoltată, iar instrumentele economice nu oferă stimulente suficiente. Depozitarea deșeurilor rămâne metoda predominantă de gestionare a deșeurilor. Există în continuare motive de îngrijorare în ceea ce privește calitatea apei și aprovizionarea cu apă. Competențele digitale ale cetățenilor și utilizarea tehnologiilor digitale de către întreprinderi și serviciile publice maghiare rămân sub media Uniunii. Ar trebui să se depună în continuare eforturi pentru a oferi cetățenilor și întreprinderilor servicii publice digitale eficiente. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Ungaria să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Ungariei să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(26)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca finanțarea proiectelor de investiții publice mature să fie concentrată la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Planul național al Ungariei privind energia și clima identifică investițiile necesare pentru a face față tranziției climatice și energetice. Datorită acestor investiții, coroborate cu investițiile în digitalizare și în tranziția verde, economia Ungariei va deveni mai durabilă și mai rezilientă după ce țara va ieși din criză. În prezent, eficiența energetică în sectorul rezidențial este scăzută, ceea ce contribuie, de asemenea, la poluarea atmosferică. Încălcările repetate ale standardelor privind calitatea aerului au repercusiuni grave asupra sănătății și a mediului. Printre principalele surse de poluare a aerului se numără arderea combustibililor solizi în gospodării, agricultura și emisiile din sectorul transporturilor. Doar 1 % din consumul intern brut de energie este acoperit din surse regenerabile cu emisii scăzute de dioxid de carbon, iar biomasa foarte poluantă contribuie cu aproximativ 10 %. Chiar dacă, inițial, a existat doar un număr limitat de instalații solare, acestea au înregistrat o creștere rapidă. În conformitate cu planul său național privind energia și clima și cu neutralitatea climatică pe termen lung, Ungaria intenționează să se bazeze mai mult pe sursele regenerabile de energie, în special pe energia solară. În situația economică actuală, politica energetică poate genera creștere verde și poate contribui la redresarea economică. Congestionarea traficului rutier a reprezentat o provocare crescândă până la izbucnirea pandemiei de COVID-19, ceea ce a avut efecte economice negative și a antrenat o creștere a emisiilor de gaze cu efect de seră și a poluării atmosferice. Generalizarea posibilităților de muncă la distanță și a unor sisteme de transport public mai atractive ar contribui, de asemenea, la atenuarea impactului transporturilor asupra mediului. Economia circulară se află încă într-o fază inițială, reciclarea deșeurilor municipale este prea puțin dezvoltată, iar instrumentele economice nu oferă stimulente suficiente. Depozitarea deșeurilor rămâne metoda predominantă de gestionare a deșeurilor. Există în continuare motive de îngrijorare în ceea ce privește calitatea apei și aprovizionarea cu apă. Competențele digitale ale cetățenilor și utilizarea tehnologiilor digitale de către întreprinderi și serviciile publice maghiare rămân sub media Uniunii. Ar trebui să se depună în continuare eforturi pentru a oferi cetățenilor și întreprinderilor servicii publice digitale eficiente. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Ungaria să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Ungariei să utilizeze acest fond în mod optim.

| (27) | Durata stării de pericol declarate la 11 martie 2020 nu este predefinită, iar guvernul are puterea discreționară de a o menține sau de a-i pune capăt. Măsurile concrete luate de guvern rămân în vigoare până la încetarea stării de pericol. La 30 martie 2020, Parlamentul Ungariei a adoptat o nouă lege care autorizează guvernul să anuleze orice lege printr-un decret. Competențele acordate în situații de urgență par mai extinse decât cele adoptate în alte state membre, având în vedere efectul combinat al unor competențe definite în sens larg și absența unui termen clar. Anumite măsuri de urgență care se prevalează de aceste competențe ridică semne de întrebare în ceea ce privește necesitatea și proporționalitatea lor și intervin în activitățile economice și în stabilitatea mediului de reglementare. Printre aceste măsuri se numără acordarea unor derogări de la legislația muncii, trimiterea de ofițeri militari de legătură în societăți strategice și plasarea sub supravegherea statului a unei societăți cotate la bursă. La 26 mai 2020, guvernul a prezentat în Parlamentul Ungariei un proiect de lege care ar face apel la guvern să pună capăt stării de pericol și ar abroga legea din 30 martie 2020 în momentul încetării stării de pericol. Potrivit legii fundamentale, decizia de a pune capăt stării de pericol rămâne o prerogativă a guvernului. Consolidarea independenței sistemului judiciar ar fi, de asemenea, esențială pentru supravegherea eficace a măsurilor de urgență în cauză. |
| --- | --- |

(27)

Durata stării de pericol declarate la 11 martie 2020 nu este predefinită, iar guvernul are puterea discreționară de a o menține sau de a-i pune capăt. Măsurile concrete luate de guvern rămân în vigoare până la încetarea stării de pericol. La 30 martie 2020, Parlamentul Ungariei a adoptat o nouă lege care autorizează guvernul să anuleze orice lege printr-un decret. Competențele acordate în situații de urgență par mai extinse decât cele adoptate în alte state membre, având în vedere efectul combinat al unor competențe definite în sens larg și absența unui termen clar. Anumite măsuri de urgență care se prevalează de aceste competențe ridică semne de întrebare în ceea ce privește necesitatea și proporționalitatea lor și intervin în activitățile economice și în stabilitatea mediului de reglementare. Printre aceste măsuri se numără acordarea unor derogări de la legislația muncii, trimiterea de ofițeri militari de legătură în societăți strategice și plasarea sub supravegherea statului a unei societăți cotate la bursă. La 26 mai 2020, guvernul a prezentat în Parlamentul Ungariei un proiect de lege care ar face apel la guvern să pună capăt stării de pericol și ar abroga legea din 30 martie 2020 în momentul încetării stării de pericol. Potrivit legii fundamentale, decizia de a pune capăt stării de pericol rămâne o prerogativă a guvernului. Consolidarea independenței sistemului judiciar ar fi, de asemenea, esențială pentru supravegherea eficace a măsurilor de urgență în cauză.

| (28) | Implicarea partenerilor sociali în inițiativele de politică și în punerea în aplicare a acestora a fost insuficientă în ultimii ani, ceea ce a slăbit calitatea și previzibilitatea procesului de elaborare a politicilor și a sporit posibilitatea unor erori la nivelul politicilor. Consultările și evaluările impactului au fost eludate în mod recurent, prin aplicarea unor proceduri legislative speciale, cum ar fi proiectele legislative depuse individual și procedurile urgente. Implicarea părților interesate a scăzut și mai mult în cadrul actualului sistem jurisdicțional de legiferare prin decrete ale guvernului, având în vedere în special decretul guvernului din 18 martie 2020 care permite derogări bilaterale de la Codul Muncii. |
| --- | --- |

(28)

Implicarea partenerilor sociali în inițiativele de politică și în punerea în aplicare a acestora a fost insuficientă în ultimii ani, ceea ce a slăbit calitatea și previzibilitatea procesului de elaborare a politicilor și a sporit posibilitatea unor erori la nivelul politicilor. Consultările și evaluările impactului au fost eludate în mod recurent, prin aplicarea unor proceduri legislative speciale, cum ar fi proiectele legislative depuse individual și procedurile urgente. Implicarea părților interesate a scăzut și mai mult în cadrul actualului sistem jurisdicțional de legiferare prin decrete ale guvernului, având în vedere în special decretul guvernului din 18 martie 2020 care permite derogări bilaterale de la Codul Muncii.

| (29) | Lipsa concurenței în domeniul achizițiilor publice rămâne o preocupare importantă, întrucât o deschidere mai mare către concurență reprezintă o soluție esențială pentru a face față crizei, pentru a revitaliza sectorul întreprinderilor mici și pentru a facilita redresarea economică. În ciuda noilor modificări legislative și a digitalizării achizițiilor publice, aproape jumătate din toate licitațiile publice sfârșesc prin a deveni proceduri la care participă un singur ofertant. Numărul mare de oferte unice subminează eficacitatea sistemului de achiziții publice. Profesionalizarea achizițiilor publice ar putea contribui la îmbunătățirea respectării normelor UE și ar putea permite realizarea unor achiziții strategice. Auditurile Comisiei privind achizițiile publice legate de proiectele cofinanțate de Uniune și desfășurate în ultimii ani au identificat deficiențe sistemice și au evidențiat punctele slabe ale sistemului de control privind achizițiile publice. În 2019, ca urmare a acestor deficiențe, Comisia a impus Ungariei corecții financiare în valoare de aproximativ 1 miliard EUR. |
| --- | --- |

(29)

Lipsa concurenței în domeniul achizițiilor publice rămâne o preocupare importantă, întrucât o deschidere mai mare către concurență reprezintă o soluție esențială pentru a face față crizei, pentru a revitaliza sectorul întreprinderilor mici și pentru a facilita redresarea economică. În ciuda noilor modificări legislative și a digitalizării achizițiilor publice, aproape jumătate din toate licitațiile publice sfârșesc prin a deveni proceduri la care participă un singur ofertant. Numărul mare de oferte unice subminează eficacitatea sistemului de achiziții publice. Profesionalizarea achizițiilor publice ar putea contribui la îmbunătățirea respectării normelor UE și ar putea permite realizarea unor achiziții strategice. Auditurile Comisiei privind achizițiile publice legate de proiectele cofinanțate de Uniune și desfășurate în ultimii ani au identificat deficiențe sistemice și au evidențiat punctele slabe ale sistemului de control privind achizițiile publice. În 2019, ca urmare a acestor deficiențe, Comisia a impus Ungariei corecții financiare în valoare de aproximativ 1 miliard EUR.

| (30) | Combaterea planificării fiscale agresive este esențială pentru îmbunătățirea eficienței și a echității sistemelor fiscale. Efectele de propagare între statele membre ale strategiilor de planificare fiscală agresivă ale contribuabililor impun o acțiune coordonată a politicilor naționale care să completeze legislația Uniunii. Ungaria a luat măsuri de combatere a planificării fiscale agresive prin punerea în aplicare a inițiativelor convenite anterior la nivel internațional și european, însă absența impozitelor reținute la sursă în Ungaria pentru ieșirile de venituri destinate centrelor bancare offshore ar putea oferi o supapă care să permită ieșirea din Uniune a profiturilor fără a plăti în mod echitabil impozitele care le revin. În timp ce fluxurile ieșirilor de venituri, cum ar fi redevențele, dobânzile și dividendele către centrele bancare offshore, erau relativ reduse în perioada 2013-2017, Ungaria înregistrează intrări și ieșiri de capital volatile și relativ ridicate prin intermediul unor entități cu scop special, ceea ce indică o potențială vulnerabilitate față de practicile de planificare fiscală agresivă. |
| --- | --- |

(30)

Combaterea planificării fiscale agresive este esențială pentru îmbunătățirea eficienței și a echității sistemelor fiscale. Efectele de propagare între statele membre ale strategiilor de planificare fiscală agresivă ale contribuabililor impun o acțiune coordonată a politicilor naționale care să completeze legislația Uniunii. Ungaria a luat măsuri de combatere a planificării fiscale agresive prin punerea în aplicare a inițiativelor convenite anterior la nivel internațional și european, însă absența impozitelor reținute la sursă în Ungaria pentru ieșirile de venituri destinate centrelor bancare offshore ar putea oferi o supapă care să permită ieșirea din Uniune a profiturilor fără a plăti în mod echitabil impozitele care le revin. În timp ce fluxurile ieșirilor de venituri, cum ar fi redevențele, dobânzile și dividendele către centrele bancare offshore, erau relativ reduse în perioada 2013-2017, Ungaria înregistrează intrări și ieșiri de capital volatile și relativ ridicate prin intermediul unor entități cu scop special, ceea ce indică o potențială vulnerabilitate față de practicile de planificare fiscală agresivă.

| (31) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(31)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (32) | Corupția, accesul la informații publice și libertatea mass-mediei au provocat îngrijorări chiar înainte de izbucnirea crizei. Aceste domenii sunt chiar mai expuse riscului de a se deteriora în continuare în contextul stării de pericol, întrucât mecanismele de control au devenit mai slabe. Cercetarea și urmărirea penală par a fi mai puțin eficace în Ungaria decât în alte state membre. Nu există o acțiune sistematică hotărâtă de urmărire penală a cazurilor de corupție la nivel înalt. Răspunderea privind deciziile de închidere a investigațiilor rămâne un motiv de îngrijorare, întrucât nu există căi de atac eficace împotriva deciziilor ministerului public de a nu începe urmărirea penală a unor presupuse activități infracționale. Restricțiile privind accesul la informații continuă să împiedice lupta împotriva corupției. Practicile disuasive în ceea ce privește accesarea informațiilor publice pot descuraja cetățenii și organizațiile neguvernamentale să își exercite drepturile constituționale. |
| --- | --- |

(32)

Corupția, accesul la informații publice și libertatea mass-mediei au provocat îngrijorări chiar înainte de izbucnirea crizei. Aceste domenii sunt chiar mai expuse riscului de a se deteriora în continuare în contextul stării de pericol, întrucât mecanismele de control au devenit mai slabe. Cercetarea și urmărirea penală par a fi mai puțin eficace în Ungaria decât în alte state membre. Nu există o acțiune sistematică hotărâtă de urmărire penală a cazurilor de corupție la nivel înalt. Răspunderea privind deciziile de închidere a investigațiilor rămâne un motiv de îngrijorare, întrucât nu există căi de atac eficace împotriva deciziilor ministerului public de a nu începe urmărirea penală a unor presupuse activități infracționale. Restricțiile privind accesul la informații continuă să împiedice lupta împotriva corupției. Practicile disuasive în ceea ce privește accesarea informațiilor publice pot descuraja cetățenii și organizațiile neguvernamentale să își exercite drepturile constituționale.

| (33) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Ungaria va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(33)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Ungaria va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (34) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ungariei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Ungariei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Ungaria, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(34)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ungariei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Ungariei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Ungaria, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (35) | Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (11) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(35)

Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (11) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Ungaria să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să soluționeze deficitul de lucrători din sectorul sănătății și să asigure aprovizionarea adecvată cu produse medicale și infrastructuri critice pentru creșterea rezilienței sistemului de sănătate. Să îmbunătățească accesul la servicii de asistență medicală preventivă și de asistență medicală primară de calitate. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să protejeze ocuparea forței de muncă prin scheme de șomaj tehnic îmbunătățite și prin politici active eficace în domeniul pieței forței de muncă și să prelungească durata prestațiilor de șomaj. Să amelioreze caracterul adecvat al asistenței sociale și să asigure accesul la servicii esențiale și la educație de calitate pentru toți. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să asigure sprijin sub formă de lichidități pentru IMM-uri. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a încuraja redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, transportul durabil, gestionarea apei și a deșeurilor, cercetare și inovare, precum și către infrastructura digitală pentru școli. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să se asigure că orice măsuri de urgență sunt strict proporționale, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale și nu intervin în activitățile economice și în stabilitatea mediului de reglementare. Să asigure implicarea efectivă a partenerilor sociali și a părților interesate în procesul de elaborare a politicilor. Să îmbunătățească concurența în domeniul achizițiilor publice. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Să consolideze sistemul fiscal împotriva riscului de planificare fiscală agresivă. |
| --- | --- |

5.

Adoptată la Bruxelles, 20 august 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 101.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu prestațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

7

(8)  Recomandarea Consiliului din 14 iunie 2019 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în Ungaria (JO C 210, 21.6.2019, p. 4).

8

(9)  JO L 329, 19.12.2019, p. 91.

9

(10)  Recomandarea Consiliului din 5 decembrie 2019 în scopul corectării abaterii semnificative constatate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în Ungaria (JO C 420, 13.12.2019, p. 1).

10

(11)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

11

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/116 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/116

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru 2020

(2020/C 282/18)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Malta ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Malta ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

| (2) | Raportul de țară pentru Malta din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Malta în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Malta în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Malta din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Malta în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Malta în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare, în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare, în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Malta este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Malta este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Malta și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 30 aprilie 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020 la 2 mai 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(9)

Malta și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 30 aprilie 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020 la 2 mai 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (10) | În prezent, Malta se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(10)

În prezent, Malta se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere.

| (11) | În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 0,5 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 7,5 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 3,6 % din PIB în 2021. După ce a scăzut la 43,1 % din PIB în 2019, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 54,5 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(11)

În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 0,5 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 7,5 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 3,6 % din PIB în 2021. După ce a scăzut la 43,1 % din PIB în 2019, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 54,5 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

| (12) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Malta a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 4,1 % din PIB. Măsurile includ suplimente salariale pentru sectoarele aflate în dificultate, creșterea capacității sistemelor de sănătate și măsuri sociale legate de pandemia de COVID-19. În plus, Malta a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. În Programul de stabilitate pentru 2020 se estimează că garanțiile guvernamentale vor permite băncilor să consolideze portofoliul de noi împrumuturi acordate întreprinderilor cu sume reprezentând până la 6,1 % din PIB. Aceste măsuri includ garanții pentru împrumuturi. Programul de stabilitate pentru 2020 confirmă, de asemenea, anunțurile anterioare privind amânarea plății impozitului pe venitul persoanelor fizice și a impozitului pe profit, a plății taxei pe valoarea adăugată și a plății contribuțiilor sociale. În general, măsurile adoptate de Malta sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(12)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Malta a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 4,1 % din PIB. Măsurile includ suplimente salariale pentru sectoarele aflate în dificultate, creșterea capacității sistemelor de sănătate și măsuri sociale legate de pandemia de COVID-19. În plus, Malta a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. În Programul de stabilitate pentru 2020 se estimează că garanțiile guvernamentale vor permite băncilor să consolideze portofoliul de noi împrumuturi acordate întreprinderilor cu sume reprezentând până la 6,1 % din PIB. Aceste măsuri includ garanții pentru împrumuturi. Programul de stabilitate pentru 2020 confirmă, de asemenea, anunțurile anterioare privind amânarea plății impozitului pe venitul persoanelor fizice și a impozitului pe profit, a plății taxei pe valoarea adăugată și a plății contribuțiilor sociale. În general, măsurile adoptate de Malta sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (13) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Maltei va fi de –6,7 % din PIB în 2020 și de –2,5 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021. |
| --- | --- |

(13)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Maltei va fi de –6,7 % din PIB în 2020 și de –2,5 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021.

| (14) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Malta. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(14)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Malta. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (15) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19, Malta a luat măsuri de limitare a răspândirii virusului printr-o campanie eficientă de comunicare în domeniul sănătății, instituind măsuri de izolare fizică și de carantină, măsuri de monitorizare și un nivel ridicat de testare și depistare a contacților. De asemenea, autoritățile malteze au depus eforturi pentru a mări capacitatea spitalelor, inclusiv a celor dedicate unităților de terapie intensivă. Achiziția directă de echipamente individuale de protecție se efectuează la nivel național. De asemenea, Malta a aderat la procesul Uniunii de achiziționare comună a echipamentelor individuale de protecție, a reactivilor de laborator, a testelor și a ventilatoarelor. În ceea ce privește medicamentele și ingredientele active, Malta monitorizează activ situația pentru a identifica și a anticipa eventualele penurii și pentru a lua măsuri corective imediate, în special în cazul închiderii frontierelor de către țările care furnizează în mod obișnuit medicamente sau ingrediente active. La 12 mai 2020, Comisia a aprobat o schemă în valoare de 11,5 milioane EUR pentru a sprijini investițiile în producția de produse pentru combaterea COVID-19, dintre care produse medicale precum vaccinuri, echipamente spitalicești și medicale, inclusiv ventilatoare, precum și îmbrăcăminte și echipamente de protecție. De asemenea, s-au realizat redistribuirea și reconversia profesională eficace a personalului medical. Specialiștii în domeniul sănătății publice, care ocupau anterior diferite posturi în cadrul organismelor de reglementare și al ministerelor, au fost complet reorientați și redistribuiți pentru a acorda asistență ca răspuns la pandemie. |
| --- | --- |

(15)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19, Malta a luat măsuri de limitare a răspândirii virusului printr-o campanie eficientă de comunicare în domeniul sănătății, instituind măsuri de izolare fizică și de carantină, măsuri de monitorizare și un nivel ridicat de testare și depistare a contacților. De asemenea, autoritățile malteze au depus eforturi pentru a mări capacitatea spitalelor, inclusiv a celor dedicate unităților de terapie intensivă. Achiziția directă de echipamente individuale de protecție se efectuează la nivel național. De asemenea, Malta a aderat la procesul Uniunii de achiziționare comună a echipamentelor individuale de protecție, a reactivilor de laborator, a testelor și a ventilatoarelor. În ceea ce privește medicamentele și ingredientele active, Malta monitorizează activ situația pentru a identifica și a anticipa eventualele penurii și pentru a lua măsuri corective imediate, în special în cazul închiderii frontierelor de către țările care furnizează în mod obișnuit medicamente sau ingrediente active. La 12 mai 2020, Comisia a aprobat o schemă în valoare de 11,5 milioane EUR pentru a sprijini investițiile în producția de produse pentru combaterea COVID-19, dintre care produse medicale precum vaccinuri, echipamente spitalicești și medicale, inclusiv ventilatoare, precum și îmbrăcăminte și echipamente de protecție. De asemenea, s-au realizat redistribuirea și reconversia profesională eficace a personalului medical. Specialiștii în domeniul sănătății publice, care ocupau anterior diferite posturi în cadrul organismelor de reglementare și al ministerelor, au fost complet reorientați și redistribuiți pentru a acorda asistență ca răspuns la pandemie.

| (16) | Guvernul maltez a susținut întreprinderile oferind sprijin financiar pentru telemuncă și subvenții pentru lucrătorii aflați în carantină obligatorie. Guvernul a oferit, de asemenea, garanții și amânarea plății impozitului pentru întreprinderi, inclusiv pentru lucrătorii independenți. Angajații cu normă întreagă ai întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectoare precum comerțul cu amănuntul, comerțul cu ridicata, turismul și serviciile hoteliere, care au suferit dramatic din cauza pandemiei de COVID-19, sau în sectoare care au fost obligate să își suspende temporar operațiunile la ordinul directorului serviciului de sănătate publică vor avea dreptul la un salariu pentru maximum cinci zile pe săptămână, pe baza unui salariu lunar de 800 EUR. Angajații din sectoarele mai puțin grav afectate au dreptul la un salariu pentru maximum două zile pe săptămână, pe baza unui salariu lunar de 800 EUR. Guvernul a anunțat, de asemenea, că va acorda sprijin persoanelor cu handicap, familiilor cu copii în care ambii părinți sunt angajați și nu au posibilitatea de a munci la distanță, lucrătorilor care și-au pierdut locul de muncă din cauza crizei actuale și șomerilor care trăiesc în locuințe închiriate. Ca ultim punct, guvernul va finanța până la 2,5 puncte procentuale din ratele dobânzilor în cazul împrumuturilor bancare contractate de întreprinderile afectate de pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

(16)

Guvernul maltez a susținut întreprinderile oferind sprijin financiar pentru telemuncă și subvenții pentru lucrătorii aflați în carantină obligatorie. Guvernul a oferit, de asemenea, garanții și amânarea plății impozitului pentru întreprinderi, inclusiv pentru lucrătorii independenți. Angajații cu normă întreagă ai întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectoare precum comerțul cu amănuntul, comerțul cu ridicata, turismul și serviciile hoteliere, care au suferit dramatic din cauza pandemiei de COVID-19, sau în sectoare care au fost obligate să își suspende temporar operațiunile la ordinul directorului serviciului de sănătate publică vor avea dreptul la un salariu pentru maximum cinci zile pe săptămână, pe baza unui salariu lunar de 800 EUR. Angajații din sectoarele mai puțin grav afectate au dreptul la un salariu pentru maximum două zile pe săptămână, pe baza unui salariu lunar de 800 EUR. Guvernul a anunțat, de asemenea, că va acorda sprijin persoanelor cu handicap, familiilor cu copii în care ambii părinți sunt angajați și nu au posibilitatea de a munci la distanță, lucrătorilor care și-au pierdut locul de muncă din cauza crizei actuale și șomerilor care trăiesc în locuințe închiriate. Ca ultim punct, guvernul va finanța până la 2,5 puncte procentuale din ratele dobânzilor în cazul împrumuturilor bancare contractate de întreprinderile afectate de pandemia de COVID-19.

| (17) | Sistemul de sănătate din Malta are rezultate bune în materie de sănătate. Cu toate acestea, pandemia de COVID-19 a exercitat niveluri de presiune fără precedent asupra sistemului public de sănătate din Malta. Reziliența sistemului de sănătate ar fi mai mare dacă s-ar depune eforturi care să se axeze pe consolidarea capacității acestuia de a răspunde în mod eficace la crize provocate de pandemii precum COVID-19. Următoarele domenii necesită o monitorizare specială: (a) dependența din ce în ce mai mare de asistenți medicali migranți în serviciile de terapie acută și de îngrijire de lungă durată, precum și de forța de muncă reprezentată de medici generaliști particulari cu o vârstă tot mai înaintată; (b) dificultățile în ceea ce privește punerea la dispoziție a unor medicamente noi și inovatoare; (c) nivelul ridicat al cheltuielilor suportate de pacient pentru îngrijirea primară și ambulatorie și pentru unele medicamente; și (d) listele de așteptare pentru anumite tipuri de îngrijire medicală ambulatorie, care sunt lungi în mod constant și în creștere în ultima vreme. Reorientarea furnizării de servicii dinspre spitale către asistența medicală primară rămâne, de asemenea, o prioritate-cheie. |
| --- | --- |

(17)

Sistemul de sănătate din Malta are rezultate bune în materie de sănătate. Cu toate acestea, pandemia de COVID-19 a exercitat niveluri de presiune fără precedent asupra sistemului public de sănătate din Malta. Reziliența sistemului de sănătate ar fi mai mare dacă s-ar depune eforturi care să se axeze pe consolidarea capacității acestuia de a răspunde în mod eficace la crize provocate de pandemii precum COVID-19. Următoarele domenii necesită o monitorizare specială: (a) dependența din ce în ce mai mare de asistenți medicali migranți în serviciile de terapie acută și de îngrijire de lungă durată, precum și de forța de muncă reprezentată de medici generaliști particulari cu o vârstă tot mai înaintată; (b) dificultățile în ceea ce privește punerea la dispoziție a unor medicamente noi și inovatoare; (c) nivelul ridicat al cheltuielilor suportate de pacient pentru îngrijirea primară și ambulatorie și pentru unele medicamente; și (d) listele de așteptare pentru anumite tipuri de îngrijire medicală ambulatorie, care sunt lungi în mod constant și în creștere în ultima vreme. Reorientarea furnizării de servicii dinspre spitale către asistența medicală primară rămâne, de asemenea, o prioritate-cheie.

| (18) | Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 5,9 % în 2020 și va coborî apoi la 4,4 % în 2021. Pentru a atenua efectele grave ale crizei asupra ocupării forței de muncă, Malta a luat măsuri de urgență, în consultare cu partenerii sociali, favorizând șomajul temporar pentru a preveni concedierile. Adoptarea măsurilor de șomaj temporar pe o bază mai permanentă ar proteja, de asemenea, locurile de muncă în tranziția către redresarea economică. Este esențial să se asigure că toți lucrătorii, inclusiv lucrătorii independenți, primesc un sprijin adecvat și au acces la protecție socială, precum și să se aibă în vedere o eventuală prelungire a perioadei de șomaj. Sistemul maltez de protecție socială trebuie, de asemenea, să asigure un sprijin adecvat lucrătorilor străini pentru ca aceștia să își poată găsi locuri de muncă alternative, să își păstreze permisele de muncă atunci când acest lucru este posibil și să aibă acces la alte servicii sociale. Proporția adulților cu un nivel scăzut de calificare este relativ ridicată, situație agravată de ponderea ridicată a persoanelor care abandonează timpuriu școala. Criza actuală poate exacerba lipsa de personal calificat în anumite sectoare și poate redefini nevoile de competențe în alte sectoare. Ca urmare, cartografierea competențelor și recalificarea lucrătorilor sunt și mai importante, în special în ceea ce privește competențele digitale și verzi. Malta a înregistrat progrese recente în domeniul educației și al formării, însă există în continuare provocări semnificative, inclusiv o proporție ridicată de elevi cu niveluri insuficiente de competențe de bază. |
| --- | --- |

(18)

Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 5,9 % în 2020 și va coborî apoi la 4,4 % în 2021. Pentru a atenua efectele grave ale crizei asupra ocupării forței de muncă, Malta a luat măsuri de urgență, în consultare cu partenerii sociali, favorizând șomajul temporar pentru a preveni concedierile. Adoptarea măsurilor de șomaj temporar pe o bază mai permanentă ar proteja, de asemenea, locurile de muncă în tranziția către redresarea economică. Este esențial să se asigure că toți lucrătorii, inclusiv lucrătorii independenți, primesc un sprijin adecvat și au acces la protecție socială, precum și să se aibă în vedere o eventuală prelungire a perioadei de șomaj. Sistemul maltez de protecție socială trebuie, de asemenea, să asigure un sprijin adecvat lucrătorilor străini pentru ca aceștia să își poată găsi locuri de muncă alternative, să își păstreze permisele de muncă atunci când acest lucru este posibil și să aibă acces la alte servicii sociale. Proporția adulților cu un nivel scăzut de calificare este relativ ridicată, situație agravată de ponderea ridicată a persoanelor care abandonează timpuriu școala. Criza actuală poate exacerba lipsa de personal calificat în anumite sectoare și poate redefini nevoile de competențe în alte sectoare. Ca urmare, cartografierea competențelor și recalificarea lucrătorilor sunt și mai importante, în special în ceea ce privește competențele digitale și verzi. Malta a înregistrat progrese recente în domeniul educației și al formării, însă există în continuare provocări semnificative, inclusiv o proporție ridicată de elevi cu niveluri insuficiente de competențe de bază.

| (19) | Ca urmare a crizei provocate de pandemia de COVID-19, acordarea rapidă de sprijin sub formă de lichidități pentru întreprinderi a devenit o prioritate urgentă pentru Malta. Asigurarea unui flux continuu de credite și a accesului la finanțare este deosebit de importantă, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii din sectoarele cele mai afectate. Sistemul bancar joacă un rol important în implementarea efectivă a măsurilor de asigurare a lichidității prin acordarea de împrumuturi și prin faptul că servește ca intermediar pentru garanțiile publice, depășind astfel abordarea conservatoare aplicată practicilor de creditare înainte de criză. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. |
| --- | --- |

(19)

Ca urmare a crizei provocate de pandemia de COVID-19, acordarea rapidă de sprijin sub formă de lichidități pentru întreprinderi a devenit o prioritate urgentă pentru Malta. Asigurarea unui flux continuu de credite și a accesului la finanțare este deosebit de importantă, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii din sectoarele cele mai afectate. Sistemul bancar joacă un rol important în implementarea efectivă a măsurilor de asigurare a lichidității prin acordarea de împrumuturi și prin faptul că servește ca intermediar pentru garanțiile publice, depășind astfel abordarea conservatoare aplicată practicilor de creditare înainte de criză. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar.

| (20) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Investițiile pentru sprijinirea redresării reprezintă o oportunitate de a plasa economia malteză pe o traiectorie mai sustenabilă. Transformarea Maltei într-o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei va necesita investiții publice și private importante, pe o perioadă îndelungată de timp. Investițiile pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, descrise în Planul național privind energia și clima, precum și pentru abordarea altor externalități negative asupra mediului, în special în sectoare precum construcțiile și transporturile, pot contribui la realizarea obiectivului dublu al redresării economice și al sustenabilității. Sprijinirea renovării parcului imobiliar existent și a programelor de formare specifice va contribui la îmbunătățirea performanței energetice a clădirilor. Realizarea de investiții suplimentare în transporturi durabile poate asigura alternative viabile la utilizarea autoturismelor personale. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Malta să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, astfel cum se menționează în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Maltei să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Investițiile pentru sprijinirea redresării reprezintă o oportunitate de a plasa economia malteză pe o traiectorie mai sustenabilă. Transformarea Maltei într-o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei va necesita investiții publice și private importante, pe o perioadă îndelungată de timp. Investițiile pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, descrise în Planul național privind energia și clima, precum și pentru abordarea altor externalități negative asupra mediului, în special în sectoare precum construcțiile și transporturile, pot contribui la realizarea obiectivului dublu al redresării economice și al sustenabilității. Sprijinirea renovării parcului imobiliar existent și a programelor de formare specifice va contribui la îmbunătățirea performanței energetice a clădirilor. Realizarea de investiții suplimentare în transporturi durabile poate asigura alternative viabile la utilizarea autoturismelor personale. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Malta să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, astfel cum se menționează în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Maltei să utilizeze acest fond în mod optim.

| (21) | Acordarea unei importanțe sporite cercetării și inovării și o mai bună integrare a acestora în mediul de afaceri vor sprijini sustenabilitatea modelului economic maltez, bazat pe cunoaștere. Malta a instituit servicii de e-guvernare pentru cetățeni și întreprinderi, inclusiv o serie de aplicații mobile. Cu toate acestea, utilizarea acestora de către public rămâne limitată. Pentru a facilita tranziția digitală a economiei, este esențial să se încurajeze utilizarea serviciilor publice digitale de către cetățeni și întreprinderi. |
| --- | --- |

(21)

Acordarea unei importanțe sporite cercetării și inovării și o mai bună integrare a acestora în mediul de afaceri vor sprijini sustenabilitatea modelului economic maltez, bazat pe cunoaștere. Malta a instituit servicii de e-guvernare pentru cetățeni și întreprinderi, inclusiv o serie de aplicații mobile. Cu toate acestea, utilizarea acestora de către public rămâne limitată. Pentru a facilita tranziția digitală a economiei, este esențial să se încurajeze utilizarea serviciilor publice digitale de către cetățeni și întreprinderi.

| (22) | Evoluția Maltei către un sector al serviciilor axat pe componenta internațională și specializarea sa în jocurile de noroc la distanță, activele virtuale și sistemele de acordare a cetățeniei și a dreptului de ședere contribuie la creșterea economică, însă în același timp generează riscuri de spălare a banilor, care nu au fost încă atenuate. Pentru a preveni și a combate aceste riscuri, au fost luate măsuri menite să consolideze rolul autorității de supraveghere a combaterii spălării banilor. Cooperarea cu alte autorități competente a fost, de asemenea, îmbunătățită. Cu toate acestea, practica Autorității pentru Servicii Financiare din Malta de a internaliza o firmă de consultanță privată pentru efectuarea sarcinilor de supraveghere constituie un motiv de îngrijorare. Deficiențele în cercetarea și urmărirea penală a spălării banilor rămân o problemă. Consolidarea supravegherii la nivel național a întreprinderilor financiare cu orientare internațională, autorizate în Malta, ar întări cadrul general de guvernanță. În sectorul asigurărilor, cooperarea dintre autoritățile de supraveghere interne și externe este esențială. De asemenea, există posibilitatea de a îmbunătăți supravegherea sucursalelor băncilor din țări terțe, precum și de a consolida abordarea orientată spre risc și evaluarea caracterului adecvat al gestionării riscurilor pentru instituțiile bancare. |
| --- | --- |

(22)

Evoluția Maltei către un sector al serviciilor axat pe componenta internațională și specializarea sa în jocurile de noroc la distanță, activele virtuale și sistemele de acordare a cetățeniei și a dreptului de ședere contribuie la creșterea economică, însă în același timp generează riscuri de spălare a banilor, care nu au fost încă atenuate. Pentru a preveni și a combate aceste riscuri, au fost luate măsuri menite să consolideze rolul autorității de supraveghere a combaterii spălării banilor. Cooperarea cu alte autorități competente a fost, de asemenea, îmbunătățită. Cu toate acestea, practica Autorității pentru Servicii Financiare din Malta de a internaliza o firmă de consultanță privată pentru efectuarea sarcinilor de supraveghere constituie un motiv de îngrijorare. Deficiențele în cercetarea și urmărirea penală a spălării banilor rămân o problemă. Consolidarea supravegherii la nivel național a întreprinderilor financiare cu orientare internațională, autorizate în Malta, ar întări cadrul general de guvernanță. În sectorul asigurărilor, cooperarea dintre autoritățile de supraveghere interne și externe este esențială. De asemenea, există posibilitatea de a îmbunătăți supravegherea sucursalelor băncilor din țări terțe, precum și de a consolida abordarea orientată spre risc și evaluarea caracterului adecvat al gestionării riscurilor pentru instituțiile bancare.

| (23) | Combaterea planificării fiscale agresive rămâne esențială pentru îmbunătățirea eficienței și a echității sistemelor fiscale. Efectele de propagare între statele membre ale strategiilor de planificare fiscală agresivă ale contribuabililor impun o acțiune coordonată a politicilor naționale care să completeze legislația Uniunii. Malta a luat măsuri pentru a combate practicile de planificare fiscală agresivă prin punerea în aplicare a inițiativelor convenite anterior la nivel internațional și european, însă tratamentul acordat societăților rezidente care nu își au domiciliul în Malta, precum și sistemele de acordare a cetățeniei și a dreptului de ședere pentru investitori, care nici măcar nu impun ca o persoană să își aibă domiciliul fiscal în Malta, prezintă un risc de dublă neimpozitare, atât în cazul întreprinderilor, cât și al persoanelor fizice. |
| --- | --- |

(23)

Combaterea planificării fiscale agresive rămâne esențială pentru îmbunătățirea eficienței și a echității sistemelor fiscale. Efectele de propagare între statele membre ale strategiilor de planificare fiscală agresivă ale contribuabililor impun o acțiune coordonată a politicilor naționale care să completeze legislația Uniunii. Malta a luat măsuri pentru a combate practicile de planificare fiscală agresivă prin punerea în aplicare a inițiativelor convenite anterior la nivel internațional și european, însă tratamentul acordat societăților rezidente care nu își au domiciliul în Malta, precum și sistemele de acordare a cetățeniei și a dreptului de ședere pentru investitori, care nici măcar nu impun ca o persoană să își aibă domiciliul fiscal în Malta, prezintă un risc de dublă neimpozitare, atât în cazul întreprinderilor, cât și al persoanelor fizice.

| (24) | Malta se confruntă, de asemenea, cu provocări în ceea ce privește consolidarea capacității sale instituționale de a combate corupția. Malta a anunțat reforme menite să consolideze cercetarea și urmărirea penală a cazurilor de corupție și se consultă cu părțile interesate relevante, în special cu Comisia de la Veneția, cu privire la reforma sistemului judiciar. Trebuie adoptate măsuri concrete pentru a finaliza toate aceste reforme și pentru a le face operaționale. |
| --- | --- |

(24)

Malta se confruntă, de asemenea, cu provocări în ceea ce privește consolidarea capacității sale instituționale de a combate corupția. Malta a anunțat reforme menite să consolideze cercetarea și urmărirea penală a cazurilor de corupție și se consultă cu părțile interesate relevante, în special cu Comisia de la Veneția, cu privire la reforma sistemului judiciar. Trebuie adoptate măsuri concrete pentru a finaliza toate aceste reforme și pentru a le face operaționale.

| (25) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(25)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (26) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Malta va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(26)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Malta va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (27) | Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Malta ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama de orientările politice din partea Eurogrupului. |
| --- | --- |

(27)

Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Malta ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama de orientările politice din partea Eurogrupului.

| (28) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Maltei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Maltei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Malta, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(28)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Maltei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Maltei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Malta, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (29) | Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(29)

Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Malta să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici fiscal-bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să consolideze reziliența sistemului de sănătate în ceea ce privește personalul medical, produsele medicale esențiale și asistența medicală primară. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să consolideze măsurile de șomaj temporar și să asigure tuturor lucrătorilor un nivel adecvat de protecție împotriva șomajului. Să amelioreze calitatea și caracterul incluziv al educației și al dezvoltării competențelor. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să asigure punerea în aplicare eficace a sprijinului sub formă de lichidități pentru întreprinderile afectate, inclusiv pentru lucrătorii independenți. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, transportul durabil, gestionarea deșeurilor, cercetare și inovare. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să finalizeze reformele care vizează deficiențele actuale în ceea ce privește capacitatea instituțională și guvernanța în vederea consolidării independenței sistemului judiciar. Să depună în continuare eforturi pentru a evalua și a atenua în mod adecvat riscurile de spălare a banilor și pentru a asigura punerea în aplicare efectivă a cadrului de combatere a spălării banilor. Să intensifice măsurile menite să abordeze caracteristicile sistemului fiscal care facilitează planificarea fiscală agresivă de către persoane fizice și companii multinaționale. |
| --- | --- |

4.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 107.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/122 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/122

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Țărilor de Jos pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Țărilor de Jos pentru 2020

(2020/C 282/19)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Țările de Jos ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de Recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Țările de Jos ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de Recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

| (2) | Raportul de țară pentru Țările de Jos din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Țările de Jos în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Țările de Jos în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Țările de Jos se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, nivelul ridicat al datoriei private și excedentul important de cont curent constituie surse de dezechilibre și au o relevanță transfrontalieră. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Țările de Jos din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Țările de Jos în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Țările de Jos în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Țările de Jos se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, nivelul ridicat al datoriei private și excedentul important de cont curent constituie surse de dezechilibre și au o relevanță transfrontalieră.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare, în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare, în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Țările de Jos sunt încurajate să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Țările de Jos sunt încurajate să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Țările de Jos și-au prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 28 aprilie 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020 la 29 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(9)

Țările de Jos și-au prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 28 aprilie 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020 la 29 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (10) | În prezent, Țările de Jos se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și fac obiectul regulii privind datoria. |
| --- | --- |

(10)

În prezent, Țările de Jos se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și fac obiectul regulii privind datoria.

| (11) | În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 1,7 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un excedent de 0,1 % din PIB în 2020. Se estimează că excedentul va scădea la 0,0 % din PIB în 2023. După ce a scăzut la 48,6 % din PIB în 2019, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea în continuare până la 46,3 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor previziuni bugetare nu mai pare însă realist, iar Programul de stabilitate pentru 2020 nu ține seama de un număr important de măsuri anunțate de Țările de Jos ca răspuns la pandemia de COVID-19. Memorandumul bugetar din primăvară (7) conține o actualizare a previziunilor bugetare. Pe baza acestui memorandum, se preconizează o deteriorare a soldului global al bugetului general la un deficit de 11,8 % din PIB în 2020 și se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 65,2 % în 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(11)

În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 1,7 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un excedent de 0,1 % din PIB în 2020. Se estimează că excedentul va scădea la 0,0 % din PIB în 2023. După ce a scăzut la 48,6 % din PIB în 2019, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea în continuare până la 46,3 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor previziuni bugetare nu mai pare însă realist, iar Programul de stabilitate pentru 2020 nu ține seama de un număr important de măsuri anunțate de Țările de Jos ca răspuns la pandemia de COVID-19. Memorandumul bugetar din primăvară (7) conține o actualizare a previziunilor bugetare. Pe baza acestui memorandum, se preconizează o deteriorare a soldului global al bugetului general la un deficit de 11,8 % din PIB în 2020 și se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 65,2 % în 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

| (12) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Țările de Jos au adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului lor de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020 și Memorandumului bugetar din primăvară, aceste măsuri bugetare reprezintă 2,7 % din PIB. Măsurile includ consolidarea serviciilor de sănătate, ajutoare de urgență pentru sectoarele aflate în dificultate și acordarea de sprijin pentru venit lucrătorilor independenți și angajaților. În plus, Țările de Jos au anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Printre aceste măsuri se numără amânarea plății impozitului pe profit (care reprezintă între 4,6 % și 5,9 % din PIB) și garanții pentru împrumuturi (1,8 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Țările de Jos sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(12)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Țările de Jos au adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului lor de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020 și Memorandumului bugetar din primăvară, aceste măsuri bugetare reprezintă 2,7 % din PIB. Măsurile includ consolidarea serviciilor de sănătate, ajutoare de urgență pentru sectoarele aflate în dificultate și acordarea de sprijin pentru venit lucrătorilor independenți și angajaților. În plus, Țările de Jos au anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Printre aceste măsuri se numără amânarea plății impozitului pe profit (care reprezintă între 4,6 % și 5,9 % din PIB) și garanții pentru împrumuturi (1,8 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Țările de Jos sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (13) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Țărilor de Jos va fi de –6,3 % din PIB în 2020 și de –3,5 % din PIB în 2021. Diferența de 5,5 puncte procentuale între previziunile din Memorandumul bugetar din primăvară și previziunile Comisiei se datorează unei contabilizări diferite a amânării plății impozitelor (care reprezintă între 4,6 % și 5,9 % din PIB), care, în previziunile Comisiei din primăvara anului 2020, nu sunt considerate a avea un efect de scădere a veniturilor în 2020. Se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va ajunge la 62,1 % în 2020 și la 57,6 % în 2021. |
| --- | --- |

(13)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Țărilor de Jos va fi de –6,3 % din PIB în 2020 și de –3,5 % din PIB în 2021. Diferența de 5,5 puncte procentuale între previziunile din Memorandumul bugetar din primăvară și previziunile Comisiei se datorează unei contabilizări diferite a amânării plății impozitelor (care reprezintă între 4,6 % și 5,9 % din PIB), care, în previziunile Comisiei din primăvara anului 2020, nu sunt considerate a avea un efect de scădere a veniturilor în 2020. Se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va ajunge la 62,1 % în 2020 și la 57,6 % în 2021.

| (14) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Țările de Jos. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(14)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Țările de Jos. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (15) | Pandemia de COVID-19 a pus brusc capăt unei perioade de expansiune economică de șase ani consecutivi și unei creșteri robuste în ultimii ani în Țările de Jos. Anul acesta, se preconizează că economia neerlandeză se va confrunta cu cea mai severă contracție din istoria postbelică a țării. Se estimează că toate componentele cererii, cu excepția consumului public, vor scădea drastic în acest an, urmând să se atingă un nivel minim al activității economice în al doilea trimestru. În 2021, economia va reveni probabil la un ritm cu mult superior trendului de creștere, reflectând normalizarea treptată a activității economice și redresarea cererii interne și a schimburilor comerciale mondiale de la un nivel foarte scăzut. Cu toate acestea, se preconizează că nivelurile de activitate vor rămâne sub cele din 2019. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 5,9 % în 2020, în principal din cauza închiderilor obligatorii de întreprinderi și a declinului global abrupt al activității economice, urmând însă să scadă la 5,3 % în 2021. Măsurile de protecție a ocupării forței de muncă, în special măsura tranzitorie temporară de urgență pentru menținerea locurilor de muncă și sprijinul suplimentar pentru venit acordat lucrătorilor independenți, ar trebui să contribuie la reducerea pierderilor de locuri de muncă. Cu toate acestea, este de așteptat ca deteriorarea pieței forței de muncă să se accelereze în următoarele luni, pe măsură ce întreprinderile din sectoarele puternic afectate vor renunța în mod inevitabil la o parte din lucrători, în special la cei cu contracte flexibile și temporare. |
| --- | --- |

(15)

Pandemia de COVID-19 a pus brusc capăt unei perioade de expansiune economică de șase ani consecutivi și unei creșteri robuste în ultimii ani în Țările de Jos. Anul acesta, se preconizează că economia neerlandeză se va confrunta cu cea mai severă contracție din istoria postbelică a țării. Se estimează că toate componentele cererii, cu excepția consumului public, vor scădea drastic în acest an, urmând să se atingă un nivel minim al activității economice în al doilea trimestru. În 2021, economia va reveni probabil la un ritm cu mult superior trendului de creștere, reflectând normalizarea treptată a activității economice și redresarea cererii interne și a schimburilor comerciale mondiale de la un nivel foarte scăzut. Cu toate acestea, se preconizează că nivelurile de activitate vor rămâne sub cele din 2019. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 5,9 % în 2020, în principal din cauza închiderilor obligatorii de întreprinderi și a declinului global abrupt al activității economice, urmând însă să scadă la 5,3 % în 2021. Măsurile de protecție a ocupării forței de muncă, în special măsura tranzitorie temporară de urgență pentru menținerea locurilor de muncă și sprijinul suplimentar pentru venit acordat lucrătorilor independenți, ar trebui să contribuie la reducerea pierderilor de locuri de muncă. Cu toate acestea, este de așteptat ca deteriorarea pieței forței de muncă să se accelereze în următoarele luni, pe măsură ce întreprinderile din sectoarele puternic afectate vor renunța în mod inevitabil la o parte din lucrători, în special la cei cu contracte flexibile și temporare.

| (16) | Ca răspuns la consecințele negative severe asupra economiei și la evaporarea cererii în anumite sectoare, guvernul a adoptat un pachet cuprinzător de măsuri de urgență pentru a ajuta economia să evite daunele la nivel structural. Acest răspuns ferm la nivelul politicilor vizează domeniile cele mai afectate de criza provocată de COVID-19 și este axat pe protejarea locurilor de muncă și a puterii de cumpărare a gospodăriilor, pe acordarea de compensații financiare directe sectoarelor grav afectate, precum și pe amânarea plății impozitelor și acordarea de garanții pentru împrumuturi pentru a sprijini fluxul de credite către sectorul privat. Aceste măsuri ar trebui, așadar, să împiedice deficitul temporar de lichidități să devină o problemă de insolvabilitate. În plus, stabilizatorii automați ar trebui să contribuie la atenuarea încetinirii creșterii economice. Banca centrală a redus, de asemenea, amortizoarele sistemice de capital pentru băncile mari și amână adoptarea unei măsuri de introducere a unui prag de ponderare a riscului pentru creditele ipotecare, eliberând astfel capital bancar și permițând băncilor să poată oferi un volum semnificativ mai mare de împrumuturi gospodăriilor și întreprinderilor. |
| --- | --- |

(16)

Ca răspuns la consecințele negative severe asupra economiei și la evaporarea cererii în anumite sectoare, guvernul a adoptat un pachet cuprinzător de măsuri de urgență pentru a ajuta economia să evite daunele la nivel structural. Acest răspuns ferm la nivelul politicilor vizează domeniile cele mai afectate de criza provocată de COVID-19 și este axat pe protejarea locurilor de muncă și a puterii de cumpărare a gospodăriilor, pe acordarea de compensații financiare directe sectoarelor grav afectate, precum și pe amânarea plății impozitelor și acordarea de garanții pentru împrumuturi pentru a sprijini fluxul de credite către sectorul privat. Aceste măsuri ar trebui, așadar, să împiedice deficitul temporar de lichidități să devină o problemă de insolvabilitate. În plus, stabilizatorii automați ar trebui să contribuie la atenuarea încetinirii creșterii economice. Banca centrală a redus, de asemenea, amortizoarele sistemice de capital pentru băncile mari și amână adoptarea unei măsuri de introducere a unui prag de ponderare a riscului pentru creditele ipotecare, eliberând astfel capital bancar și permițând băncilor să poată oferi un volum semnificativ mai mare de împrumuturi gospodăriilor și întreprinderilor.

| (17) | Performanțele sistemului de sănătate sunt relativ bune din punctul de vedere al contribuției acestuia la starea generală bună de sănătate a populației și al asigurării accesibilității serviciilor de sănătate. Ca parte a răspunsului imediat la criza provocată de COVID-19, Țările de Jos au implementat o strategie de control care implică măsuri generale de sănătate publică și au adoptat măsuri de finanțare specifice pentru sectorul sănătății. Cu toate acestea, izbucnirea pandemiei de COVID-19 a pus la încercare reziliența sistemului de sănătate. Din acest punct de vedere, criza a scos în evidență preocupări care erau deja prezente. Pentru a susține capacitatea forței de muncă, ar trebui să se soluționeze deficitul actual de lucrători, în special de asistenți medicali/asistente medicale și de medici de familie. Guvernanța globală a sistemelor de sănătate și capacitatea acestora de a asigura furnizarea de servicii integrate la toate nivelurile sistemului de asistență medicală ar putea fi îmbunătățite prin consolidarea în continuare a guvernanței datelor și prin extinderea implementării instrumentelor de e-sănătate. Pandemia de COVID-19 a evidențiat așadar necesitatea îmbunătățirii în continuare a rezilienței și a pregătirii pentru situații de criză ale sistemului de sănătate prin soluționarea acestor probleme structurale. |
| --- | --- |

(17)

Performanțele sistemului de sănătate sunt relativ bune din punctul de vedere al contribuției acestuia la starea generală bună de sănătate a populației și al asigurării accesibilității serviciilor de sănătate. Ca parte a răspunsului imediat la criza provocată de COVID-19, Țările de Jos au implementat o strategie de control care implică măsuri generale de sănătate publică și au adoptat măsuri de finanțare specifice pentru sectorul sănătății. Cu toate acestea, izbucnirea pandemiei de COVID-19 a pus la încercare reziliența sistemului de sănătate. Din acest punct de vedere, criza a scos în evidență preocupări care erau deja prezente. Pentru a susține capacitatea forței de muncă, ar trebui să se soluționeze deficitul actual de lucrători, în special de asistenți medicali/asistente medicale și de medici de familie. Guvernanța globală a sistemelor de sănătate și capacitatea acestora de a asigura furnizarea de servicii integrate la toate nivelurile sistemului de asistență medicală ar putea fi îmbunătățite prin consolidarea în continuare a guvernanței datelor și prin extinderea implementării instrumentelor de e-sănătate. Pandemia de COVID-19 a evidențiat așadar necesitatea îmbunătățirii în continuare a rezilienței și a pregătirii pentru situații de criză ale sistemului de sănătate prin soluționarea acestor probleme structurale.

| (18) | În timp ce în 2019 și la începutul anului 2020 piața forței de muncă a continuat să înregistreze îmbunătățiri și a avut în general performanțe bune, criza provocată de COVID-19 a încetinit creșterea economică și se preconizează că va antrena o creștere considerabilă a ratei șomajului. Au fost luate o serie de măsuri economice fără precedent pentru a proteja locurile de muncă și mijloacele de subzistență ale populației și pentru a reduce la minimum impactul asupra lucrătorilor independenți, asupra întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și asupra întreprinderilor de importanță majoră. Pentru a păstra locurile de muncă, angajatorii care se așteaptă să piardă cel puțin 20 % din venituri din cauza crizei provocate de COVID-19 pot solicita o indemnizație (egală cu până la 90 % din cheltuielile cu salariile ale întreprinderii, în funcție de scăderile cifrei de afaceri), care le permite să plătească salariile angajaților lor timp de trei luni, perioadă care a fost prelungită cu încă patru luni. Lucrătorii independenți vor putea recurge la o procedură accelerată care le va permite să solicite un sprijin suplimentar pentru venit ce poate atinge nivelul salariului minim social, ceea ce îi va ajuta să își acopere costurile de trai timp de trei luni, perioadă care a fost de asemenea prelungită cu patru luni. |
| --- | --- |

(18)

În timp ce în 2019 și la începutul anului 2020 piața forței de muncă a continuat să înregistreze îmbunătățiri și a avut în general performanțe bune, criza provocată de COVID-19 a încetinit creșterea economică și se preconizează că va antrena o creștere considerabilă a ratei șomajului. Au fost luate o serie de măsuri economice fără precedent pentru a proteja locurile de muncă și mijloacele de subzistență ale populației și pentru a reduce la minimum impactul asupra lucrătorilor independenți, asupra întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și asupra întreprinderilor de importanță majoră. Pentru a păstra locurile de muncă, angajatorii care se așteaptă să piardă cel puțin 20 % din venituri din cauza crizei provocate de COVID-19 pot solicita o indemnizație (egală cu până la 90 % din cheltuielile cu salariile ale întreprinderii, în funcție de scăderile cifrei de afaceri), care le permite să plătească salariile angajaților lor timp de trei luni, perioadă care a fost prelungită cu încă patru luni. Lucrătorii independenți vor putea recurge la o procedură accelerată care le va permite să solicite un sprijin suplimentar pentru venit ce poate atinge nivelul salariului minim social, ceea ce îi va ajuta să își acopere costurile de trai timp de trei luni, perioadă care a fost de asemenea prelungită cu patru luni.

| (19) | Atenuarea impactului profesional și social al crizei provocate de COVID-19 asupra persoanelor celor mai afectate ar trebui să fie prevăzută în strategia de redresare. În pofida pachetului de măsuri adoptate pentru protejarea locurilor de muncă, persoanele aflate într-o poziție mai puțin favorabilă pe piața forței de muncă și/sau într-o situație socială vulnerabilă au fost afectate cel mai grav. Șomajul a crescut, în special în rândul lucrătorilor cu contracte flexibile, cum ar fi tinerii, lucrătorii temporari și persoanele provenite dintr-un context de migrație. Criza provocată de COVID-19 a evidențiat totodată dificultăți importante legate de accesul la o protecție socială adecvată al lucrătorilor independenți, care cel mai adesea sunt asigurați doar parțial (sau nu sunt asigurați deloc) pentru boală, invaliditate, șomaj și vârstă înaintată. |
| --- | --- |

(19)

Atenuarea impactului profesional și social al crizei provocate de COVID-19 asupra persoanelor celor mai afectate ar trebui să fie prevăzută în strategia de redresare. În pofida pachetului de măsuri adoptate pentru protejarea locurilor de muncă, persoanele aflate într-o poziție mai puțin favorabilă pe piața forței de muncă și/sau într-o situație socială vulnerabilă au fost afectate cel mai grav. Șomajul a crescut, în special în rândul lucrătorilor cu contracte flexibile, cum ar fi tinerii, lucrătorii temporari și persoanele provenite dintr-un context de migrație. Criza provocată de COVID-19 a evidențiat totodată dificultăți importante legate de accesul la o protecție socială adecvată al lucrătorilor independenți, care cel mai adesea sunt asigurați doar parțial (sau nu sunt asigurați deloc) pentru boală, invaliditate, șomaj și vârstă înaintată.

| (20) | Sprijinul sub formă de lichidități acordat întreprinderilor prin împrumuturi și garanții, cu accent pe IMM-uri, a fost extrem de important. Distribuirea sprijinului sub formă de lichidități întreprinderilor trebuie să fie asigurată rapid și cu eficacitate de către intermediari, sprijinindu-se în același timp reziliența lor. Autorizarea amânării plății impozitelor și a contribuțiilor sociale și accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice poate contribui suplimentar la îmbunătățirea fluxului de numerar al IMM-urilor. Este posibil ca startup-urile recente și întreprinderile în curs de extindere să aibă nevoie de sprijin specific, de exemplu sub formă de participații la capitalul lor din partea instituțiilor publice și de stimulente acordate fondurilor de capital de risc pentru ca acestea să investească mai mult în aceste întreprinderi. Acest lucru poate contribui la evitarea unor situații în care întreprinderi europene importante din punct de vedere strategic ar fi obligate să își vândă în regim de urgență activele. După cum se permite în Cadrul temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei epidemii de COVID-19 (8) și cu respectarea condițiilor stabilite în acesta, ar trebui să se asigure un sprijin sub formă de capital propriu sau de cvasicapital pentru toate întreprinderile (9), nu numai pentru cele care corespund definiției date de Comisie IMM-urilor. De asemenea, ar trebui să se depună în continuare eforturi pentru a se oferi acces și servicii publice digitale eficiente persoanelor fizice și întreprinderilor. |
| --- | --- |

(20)

Sprijinul sub formă de lichidități acordat întreprinderilor prin împrumuturi și garanții, cu accent pe IMM-uri, a fost extrem de important. Distribuirea sprijinului sub formă de lichidități întreprinderilor trebuie să fie asigurată rapid și cu eficacitate de către intermediari, sprijinindu-se în același timp reziliența lor. Autorizarea amânării plății impozitelor și a contribuțiilor sociale și accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice poate contribui suplimentar la îmbunătățirea fluxului de numerar al IMM-urilor. Este posibil ca startup-urile recente și întreprinderile în curs de extindere să aibă nevoie de sprijin specific, de exemplu sub formă de participații la capitalul lor din partea instituțiilor publice și de stimulente acordate fondurilor de capital de risc pentru ca acestea să investească mai mult în aceste întreprinderi. Acest lucru poate contribui la evitarea unor situații în care întreprinderi europene importante din punct de vedere strategic ar fi obligate să își vândă în regim de urgență activele. După cum se permite în Cadrul temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei epidemii de COVID-19 (8) și cu respectarea condițiilor stabilite în acesta, ar trebui să se asigure un sprijin sub formă de capital propriu sau de cvasicapital pentru toate întreprinderile (9), nu numai pentru cele care corespund definiției date de Comisie IMM-urilor. De asemenea, ar trebui să se depună în continuare eforturi pentru a se oferi acces și servicii publice digitale eficiente persoanelor fizice și întreprinderilor.

| (21) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Măsurile de politică specifice, inclusiv investițiile în sectoarele cu cele mai mari șanse de sprijinire a potențialului de creștere al economiei în sens larg, pot contribui la remedierea dificultăților agravate de criza provocată recent de COVID-19. În special, investițiile în cercetare și dezvoltare integrate în politicile axate pe misiuni în favoarea sectoarelor principale și a inovării (10), precum și investițiile în capitalul uman pot contribui la sprijinirea creșterii productivității pe termen lung și la menținerea unei capacități solide de inovare. Acesta este, în special, cazul startup-urilor, al întreprinderilor în curs de extindere și al IMM-urilor inovatoare, care sunt esențiale pentru stimularea competitivității și crearea de locuri de muncă. Investițiile în inițiative din cadrul Acordului privind clima al Țărilor de Jos și al Planului național privind energia și clima, menite să combată schimbările climatice și să promoveze tranziția energetică, pot avea o contribuție esențială la atingerea unor obiective societale mai ample, printre care necesitatea de a asigura o creștere economică durabilă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor. Nu în ultimul rând, sunt necesare investiții în locuințe noi pentru a atenua penuria actuală de locuințe. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Țările de Jos să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru le-ar permite Țărilor de Jos să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Măsurile de politică specifice, inclusiv investițiile în sectoarele cu cele mai mari șanse de sprijinire a potențialului de creștere al economiei în sens larg, pot contribui la remedierea dificultăților agravate de criza provocată recent de COVID-19. În special, investițiile în cercetare și dezvoltare integrate în politicile axate pe misiuni în favoarea sectoarelor principale și a inovării (10), precum și investițiile în capitalul uman pot contribui la sprijinirea creșterii productivității pe termen lung și la menținerea unei capacități solide de inovare. Acesta este, în special, cazul startup-urilor, al întreprinderilor în curs de extindere și al IMM-urilor inovatoare, care sunt esențiale pentru stimularea competitivității și crearea de locuri de muncă. Investițiile în inițiative din cadrul Acordului privind clima al Țărilor de Jos și al Planului național privind energia și clima, menite să combată schimbările climatice și să promoveze tranziția energetică, pot avea o contribuție esențială la atingerea unor obiective societale mai ample, printre care necesitatea de a asigura o creștere economică durabilă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor. Nu în ultimul rând, sunt necesare investiții în locuințe noi pentru a atenua penuria actuală de locuințe. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Țările de Jos să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru le-ar permite Țărilor de Jos să utilizeze acest fond în mod optim.

| (22) | Competențele tehnice și digitale și existența unor profesioniști calificați sunt factori decisivi pentru capacitatea de inovare a economiei Țărilor de Jos și pentru creșterea productivității în mod durabil și în beneficiul tuturor. Investițiile în competențele de bază și/sau cele digitale, în educație și formare, inclusiv în oportunități de perfecționare și reconversie profesională pentru toți, rămân, de asemenea, esențiale pentru îmbunătățirea accesului la piața forței de muncă, în special pentru consolidarea capacității de inserție profesională a persoanelor aflate la periferia pieței forței de muncă (inclusiv a persoanelor provenite dintr-un context de migrație și a persoanelor cu handicap), promovându-se în același timp egalitatea de șanse și incluziunea activă. |
| --- | --- |

(22)

Competențele tehnice și digitale și existența unor profesioniști calificați sunt factori decisivi pentru capacitatea de inovare a economiei Țărilor de Jos și pentru creșterea productivității în mod durabil și în beneficiul tuturor. Investițiile în competențele de bază și/sau cele digitale, în educație și formare, inclusiv în oportunități de perfecționare și reconversie profesională pentru toți, rămân, de asemenea, esențiale pentru îmbunătățirea accesului la piața forței de muncă, în special pentru consolidarea capacității de inserție profesională a persoanelor aflate la periferia pieței forței de muncă (inclusiv a persoanelor provenite dintr-un context de migrație și a persoanelor cu handicap), promovându-se în același timp egalitatea de șanse și incluziunea activă.

| (23) | Cu toate că Țările de Jos au luat măsuri de combatere a practicilor de planificare fiscală agresivă punând în aplicare inițiativele internaționale și europene convenite anterior, volumul mare de plăți aferente dividendelor, redevențelor și dobânzilor efectuate prin intermediul Țărilor de Jos sugerează că normele fiscale ale țării sunt utilizate de societăți pentru planificarea fiscală agresivă. O mare parte din investițiile străine directe sunt deținute de entități cu scop special. Din cauză că nu se reține impozit la sursă pe redevențele și dobânzile plătite în străinătate (și anume, de rezidenți din Uniune către rezidenți din țări terțe), este posibil ca aceste plăți să nu fie deloc supuse impunerii, dacă nu sunt impozitate nici în jurisdicția destinatară. Reforma recent adoptată privind reținerea condiționată la sursă a impozitelor pentru plățile de redevențe și dobânzi în cazul abuzurilor sau pentru plățile către jurisdicții care aplică impozite mici sau către jurisdicții incluse pe lista Uniunii a jurisdicțiilor necooperante, reformă care va fi pusă în aplicare începând cu 1 ianuarie 2021, reprezintă un pas înainte în direcția reducerii planificării fiscale agresive. Eficacitatea reformei ar trebui monitorizată îndeaproape. |
| --- | --- |

(23)

Cu toate că Țările de Jos au luat măsuri de combatere a practicilor de planificare fiscală agresivă punând în aplicare inițiativele internaționale și europene convenite anterior, volumul mare de plăți aferente dividendelor, redevențelor și dobânzilor efectuate prin intermediul Țărilor de Jos sugerează că normele fiscale ale țării sunt utilizate de societăți pentru planificarea fiscală agresivă. O mare parte din investițiile străine directe sunt deținute de entități cu scop special. Din cauză că nu se reține impozit la sursă pe redevențele și dobânzile plătite în străinătate (și anume, de rezidenți din Uniune către rezidenți din țări terțe), este posibil ca aceste plăți să nu fie deloc supuse impunerii, dacă nu sunt impozitate nici în jurisdicția destinatară. Reforma recent adoptată privind reținerea condiționată la sursă a impozitelor pentru plățile de redevențe și dobânzi în cazul abuzurilor sau pentru plățile către jurisdicții care aplică impozite mici sau către jurisdicții incluse pe lista Uniunii a jurisdicțiilor necooperante, reformă care va fi pusă în aplicare începând cu 1 ianuarie 2021, reprezintă un pas înainte în direcția reducerii planificării fiscale agresive. Eficacitatea reformei ar trebui monitorizată îndeaproape.

| (24) | O serie de instituții financiare din Țările de Jos au fost implicate recent în activități de spălare a banilor. În pofida eforturilor recente, aceste cazuri evidențiază necesitatea consolidării într-o și mai mare măsură a supravegherii instituțiilor financiare și a investigării și urmăririi penale a cazurilor de spălare de bani. În afara sectorului financiar, deschiderea economiei neerlandeze către investiții străine directe și structurile juridice complexe ale țării implică, de asemenea, riscuri semnificative de spălare a banilor. Lipsa unei corelări între, pe de o parte, numărul scăzut de tranzacții neobișnuite raportate de furnizorii de servicii pentru fiducii și societăți și de consultanții fiscali și, pe de altă parte, expunerea ridicată la risc a acestor tranzacții impune necesitatea unei supravegheri proporționale. Având în vedere caracterul predominant al structurilor juridice complexe, buna funcționare a registrului beneficiarilor reali este esențială pentru a se evita utilizarea abuzivă a unor astfel de entități, însă registrul nu a fost încă înființat. |
| --- | --- |

(24)

O serie de instituții financiare din Țările de Jos au fost implicate recent în activități de spălare a banilor. În pofida eforturilor recente, aceste cazuri evidențiază necesitatea consolidării într-o și mai mare măsură a supravegherii instituțiilor financiare și a investigării și urmăririi penale a cazurilor de spălare de bani. În afara sectorului financiar, deschiderea economiei neerlandeze către investiții străine directe și structurile juridice complexe ale țării implică, de asemenea, riscuri semnificative de spălare a banilor. Lipsa unei corelări între, pe de o parte, numărul scăzut de tranzacții neobișnuite raportate de furnizorii de servicii pentru fiducii și societăți și de consultanții fiscali și, pe de altă parte, expunerea ridicată la risc a acestor tranzacții impune necesitatea unei supravegheri proporționale. Având în vedere caracterul predominant al structurilor juridice complexe, buna funcționare a registrului beneficiarilor reali este esențială pentru a se evita utilizarea abuzivă a unor astfel de entități, însă registrul nu a fost încă înființat.

| (25) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(25)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (26) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Țările de Jos vor contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(26)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Țările de Jos vor contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (27) | Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Țările de Jos ar trebui să se asigure că politicile lor rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului. |
| --- | --- |

(27)

Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Țările de Jos ar trebui să se asigure că politicile lor rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

| (28) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Țărilor de Jos, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Țărilor de Jos în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Țările de Jos, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(28)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Țărilor de Jos, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Țărilor de Jos în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Țările de Jos, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (29) | Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (11) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(29)

Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (11) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

| (30) | În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandarea 3, |
| --- | --- |

(30)

În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandarea 3,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Țările de Jos să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici fiscal-bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să consolideze reziliența sistemului de sănătate, inclusiv prin soluționarea deficitului actual de lucrători în domeniul sănătății și prin accelerarea implementării instrumentelor de e-sănătate relevante. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să atenueze impactul crizei provocate de COVID-19 asupra ocupării forței de muncă și asupra societății și să promoveze protecția socială adecvată a lucrătorilor independenți. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către dezvoltarea competențelor digitale, către infrastructurile durabile, către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, precum și către cercetarea și inovarea axate pe misiuni. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să ia măsuri pentru remedierea deplină a caracteristicilor sistemului fiscal care facilitează planificarea fiscală agresivă, în special privind plățile în străinătate, mai ales prin punerea în aplicare a măsurilor adoptate și prin asigurarea eficacității acestora. Să asigure o supraveghere eficace și respectarea cadrului de combatere a spălării banilor. |
| --- | --- |

4.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 112.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Memorandumul bugetar 2020 (Voorjaarsnota 2020), transmis spre analiză Camerei a doua de către ministrul de finanțe W. Hoekstra la 25 aprilie 2020.

7

Voorjaarsnota 2020

(8)  JO C 91I, 20.3.2020, p. 1.

8

(9)  Inclusiv pentru startup-urile și întreprinderile în curs de extindere cu modele de afaceri competitive, dar ale căror fluxuri de numerar sunt afectate în mod negativ de pandemia de COVID-19.

9

(10)  Această nouă abordare de politică urmărește să stimuleze și mai mult investițiile în C&D în vederea îndeplinirii obiectivelor pe termen lung legate de principalele provocări societale, grupate în patru „misiuni”: (i) tranziția energetică și durabilitatea; (ii) agricultura, apa și alimentele; (iii) sănătatea și îngrijirea; (iv) securitatea. Aceste politici sunt considerate o prioritate-cheie pentru consolidarea competitivității și abordarea provocărilor societale [Ministerul Afacerilor Economice (EZK) (2018), Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact, Rijksoverheid, Haga].

10

Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact

(11)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

11

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/129 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/129

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 2020

(2020/C 282/20)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Austria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Austria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

| (2) | Raportul de țară pentru Austria din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Austria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Austria în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Austria din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Austria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Austria în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării unor planuri solide de pregătire pentru situații de criză, mai ales în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării unor planuri solide de pregătire pentru situații de criză, mai ales în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Austria este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Austria este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite, în special în regiunile care se bazează în mod semnificativ pe turism. Acest lucru implică riscul adâncirii disparităților regionale în Austria. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite, în special în regiunile care se bazează în mod semnificativ pe turism. Acest lucru implică riscul adâncirii disparităților regionale în Austria. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | Austria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 14 aprilie 2020, iar Programul de stabilitate pentru 2020 la 30 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

Austria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 14 aprilie 2020, iar Programul de stabilitate pentru 2020 la 30 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, Austria se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Austria se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria.

| (12) | În actualizarea sa tehnică a Programului de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global de la un excedent de 0,7 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 8,0 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 1,9 % din PIB în 2021. După o scădere la 70,4 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 81,4 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

În actualizarea sa tehnică a Programului de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global de la un excedent de 0,7 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 8,0 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 1,9 % din PIB în 2021. După o scădere la 70,4 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 81,4 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Austria a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 5,0 % din PIB. Măsurile includ consolidarea serviciilor de asistență medicală, acordarea de ajutoare de urgență pentru întreprinderile aflate în dificultate și o schemă de șomaj tehnic. În plus, Austria a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 5,0 % din PIB. Măsurile respective includ amânarea plății impozitului pe venitul persoanelor fizice și a impozitului pe profitul societăților (2,6 % din PIB), precum și garanții pentru împrumuturi (2,4 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Austria sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Austria a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 5,0 % din PIB. Măsurile includ consolidarea serviciilor de asistență medicală, acordarea de ajutoare de urgență pentru întreprinderile aflate în dificultate și o schemă de șomaj tehnic. În plus, Austria a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 5,0 % din PIB. Măsurile respective includ amânarea plății impozitului pe venitul persoanelor fizice și a impozitului pe profitul societăților (2,6 % din PIB), precum și garanții pentru împrumuturi (2,4 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Austria sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (14) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Austriei va fi de -6,1 % din PIB în 2020 și de -1,9 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va ajunge la 78,8 % din PIB în 2020 și la 75,8 % din PIB în 2021. |
| --- | --- |

(14)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Austriei va fi de -6,1 % din PIB în 2020 și de -1,9 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va ajunge la 78,8 % din PIB în 2020 și la 75,8 % din PIB în 2021.

| (15) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Austria. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(15)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Austria. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (16) | Guvernul austriac a luat măsuri fără precedent pentru a controla răspândirea COVID-19. Acesta a introdus norme stricte privind carantina și distanțarea socială și a pus la dispoziția sistemului de sănătate fonduri substanțiale pentru achiziționarea de echipamente și materiale, precum și pentru consolidarea capacității laboratoarelor și a personalului. Asistența medicală primară a fost supusă unei presiuni excepționale din cauza unei creșteri fără precedent a nevoii în materie de teleconsultații, consultații medicale și cereri de vizite la domiciliu. Izbucnirea rapidă a epidemiei de COVID-19 a afectat puternic economia Austriei. Măsurile de limitare a răspândirii virusului adoptate la nivel național și internațional au afectat atât cererea, cât și oferta, ceea ce a dus la o încetinire generală a economiei. Prin urmare, se preconizează că PIB-ul se va contracta cu 5,5 % în 2020, mai mult decât pe parcursul crizei economice și financiare din perioada 2008-2009. Având în vedere scăderea relativ rapidă a numărului de noi infectări, Austria a fost unul dintre primele state membre care au anunțat o relaxare a măsurilor de limitare a răspândirii virusului începând cu jumătatea lunii aprilie. Pentru a evita prejudiciile economice de durată și pentru a atenua impactul social și consecințele asupra ocupării forței de muncă ale crizei, guvernul a adoptat un pachet cuprinzător de măsuri de sprijinire a economiei austriece (aproximativ 10 % din PIB). Pachetul include o schemă de șomaj tehnic (Kurzarbeit), în care programul de lucru poate fi redus cu până la 90 %, în medie, pentru o anumită perioadă de timp, iar angajatorilor li se rambursează între 80 % și 90 % din ultimul venit net al angajatului, în funcție de ultimul venit brut. Setul cuprinzător de măsuri pentru întreprinderi și lucrători independenți vizează prevenirea temporară a problemelor de lichiditate și oferă sprijin direct, în special întreprinderilor și sectoarelor grav afectate, cu un accent deosebit pe întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri). Printre aceste măsuri se numără transferurile, sprijinul sub formă de lichidități prin împrumuturi, garanțiile, injecțiile de capital și amânarea plății impozitelor. În procesul de elaborare și de punere în aplicare a acestor măsuri, este necesar să se țină seama de reziliența sectorului bancar. |
| --- | --- |

(16)

Guvernul austriac a luat măsuri fără precedent pentru a controla răspândirea COVID-19. Acesta a introdus norme stricte privind carantina și distanțarea socială și a pus la dispoziția sistemului de sănătate fonduri substanțiale pentru achiziționarea de echipamente și materiale, precum și pentru consolidarea capacității laboratoarelor și a personalului. Asistența medicală primară a fost supusă unei presiuni excepționale din cauza unei creșteri fără precedent a nevoii în materie de teleconsultații, consultații medicale și cereri de vizite la domiciliu. Izbucnirea rapidă a epidemiei de COVID-19 a afectat puternic economia Austriei. Măsurile de limitare a răspândirii virusului adoptate la nivel național și internațional au afectat atât cererea, cât și oferta, ceea ce a dus la o încetinire generală a economiei. Prin urmare, se preconizează că PIB-ul se va contracta cu 5,5 % în 2020, mai mult decât pe parcursul crizei economice și financiare din perioada 2008-2009. Având în vedere scăderea relativ rapidă a numărului de noi infectări, Austria a fost unul dintre primele state membre care au anunțat o relaxare a măsurilor de limitare a răspândirii virusului începând cu jumătatea lunii aprilie. Pentru a evita prejudiciile economice de durată și pentru a atenua impactul social și consecințele asupra ocupării forței de muncă ale crizei, guvernul a adoptat un pachet cuprinzător de măsuri de sprijinire a economiei austriece (aproximativ 10 % din PIB). Pachetul include o schemă de șomaj tehnic (Kurzarbeit), în care programul de lucru poate fi redus cu până la 90 %, în medie, pentru o anumită perioadă de timp, iar angajatorilor li se rambursează între 80 % și 90 % din ultimul venit net al angajatului, în funcție de ultimul venit brut. Setul cuprinzător de măsuri pentru întreprinderi și lucrători independenți vizează prevenirea temporară a problemelor de lichiditate și oferă sprijin direct, în special întreprinderilor și sectoarelor grav afectate, cu un accent deosebit pe întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri). Printre aceste măsuri se numără transferurile, sprijinul sub formă de lichidități prin împrumuturi, garanțiile, injecțiile de capital și amânarea plății impozitelor. În procesul de elaborare și de punere în aplicare a acestor măsuri, este necesar să se țină seama de reziliența sectorului bancar.

| (17) | Până în prezent, sistemul de sănătate austriac a făcut față cu succes pandemiei de COVID-19. Extinderea serviciilor de asistență medicală primară și ambulatorie, cu accent pe promovarea sănătății și prevenirea bolilor, ar contribui la îmbunătățirea în continuare a sănătății populației. Eficiența din punctul de vedere al costurilor ar putea fi sporită prin realizarea unor achiziții publice mai eficace și prin punerea la dispoziție a unui număr mai mare de medicamente generice, menținându-se, în același timp, standarde de înaltă calitate. De asemenea, sistemul de îngrijire pe termen lung al Austriei se confruntă cu provocări structurale și fiscale, care, până în prezent, nu au fost abordate mai aprofundat. Sistemul oferă servicii de înaltă calitate, dar se confruntă cu provocări în materie de personal, care devin și mai perceptibile și mai evidente în contextul crizei actuale. Sectorul serviciilor de îngrijire pe termen lung se bazează în mare măsură pe serviciile furnizate de lucrătorii din alte state membre, ceea ce evidențiază necesitatea de a asigura libera circulație a lucrătorilor transfrontalieri. În plus, o remunerație adecvată ar contribui la creșterea atractivității meseriei de asistent(ă) medical(ă). |
| --- | --- |

(17)

Până în prezent, sistemul de sănătate austriac a făcut față cu succes pandemiei de COVID-19. Extinderea serviciilor de asistență medicală primară și ambulatorie, cu accent pe promovarea sănătății și prevenirea bolilor, ar contribui la îmbunătățirea în continuare a sănătății populației. Eficiența din punctul de vedere al costurilor ar putea fi sporită prin realizarea unor achiziții publice mai eficace și prin punerea la dispoziție a unui număr mai mare de medicamente generice, menținându-se, în același timp, standarde de înaltă calitate. De asemenea, sistemul de îngrijire pe termen lung al Austriei se confruntă cu provocări structurale și fiscale, care, până în prezent, nu au fost abordate mai aprofundat. Sistemul oferă servicii de înaltă calitate, dar se confruntă cu provocări în materie de personal, care devin și mai perceptibile și mai evidente în contextul crizei actuale. Sectorul serviciilor de îngrijire pe termen lung se bazează în mare măsură pe serviciile furnizate de lucrătorii din alte state membre, ceea ce evidențiază necesitatea de a asigura libera circulație a lucrătorilor transfrontalieri. În plus, o remunerație adecvată ar contribui la creșterea atractivității meseriei de asistent(ă) medical(ă).

| (18) | Politica fiscală joacă un rol important în sprijinirea gospodăriilor și a întreprinderilor în perioada de limitare a răspândirii bolii COVID-19 și va fi esențială pentru stimularea redresării economice în perioada de după criza provocată de COVID-19. Mixul de politici fiscale al Austriei se caracterizează printr-o presiune ridicată asupra forței de muncă, în timp ce potențialul de realizare de venituri din impozitele pe avere și din taxele de mediu rămâne în mare măsură neexploatat, iar impozitele pe consum ar putea deveni mai eficiente. Reformele fiscale ar putea contribui la reorientarea mixului de politici fiscale către surse care afectează mai puțin creșterea durabilă și favorabilă incluziunii și ar putea oferi o bază solidă pentru redresare. În special, utilizarea într-o măsură insuficientă a taxelor pe alcool și tutun, pe poluare și pe consumul de resurse implică nevalorificarea efectelor de orientare și a potențialului de realizare de venituri. Nivelul inegal, dar în general scăzut, al impozitării energiei subminează eficiența și eficacitatea acesteia, ca instrument de politică menit să stimuleze un consum benefic pentru mediu. În special, o impozitare coerentă a emisiilor de CO2 ar face ca sursele de energie ecologice să devină mai competitive și ar oferi o marjă de manevră bugetară pentru reducerea impozitelor cu un mai mare potențial perturbator. Aplicarea unor taxe mai ridicate pe energie, asociate emisiilor de CO2, ar contribui la internalizarea costurilor sociale ale poluării, ar determina consumatorii să se bazeze mai mult pe sursele regenerabile de energie și ar încuraja investitorii să investească în tehnologii ecologice. În cele din urmă, recurgerea într-o măsură mai mare la impozitele pe avere ar putea face ca sistemul fiscal să devină mai echitabil, în special având în vedere inegalitățile constant ridicate în ceea ce privește nivelul de bunăstare din Austria. În special, impozitele recurente pe proprietate și pe succesiune s-au dovedit a fi relativ favorabile creșterii și progresive și nu ar trebui să fie ignorate atunci când se urmărește generarea de venituri fiscale pentru restabilirea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(18)

Politica fiscală joacă un rol important în sprijinirea gospodăriilor și a întreprinderilor în perioada de limitare a răspândirii bolii COVID-19 și va fi esențială pentru stimularea redresării economice în perioada de după criza provocată de COVID-19. Mixul de politici fiscale al Austriei se caracterizează printr-o presiune ridicată asupra forței de muncă, în timp ce potențialul de realizare de venituri din impozitele pe avere și din taxele de mediu rămâne în mare măsură neexploatat, iar impozitele pe consum ar putea deveni mai eficiente. Reformele fiscale ar putea contribui la reorientarea mixului de politici fiscale către surse care afectează mai puțin creșterea durabilă și favorabilă incluziunii și ar putea oferi o bază solidă pentru redresare. În special, utilizarea într-o măsură insuficientă a taxelor pe alcool și tutun, pe poluare și pe consumul de resurse implică nevalorificarea efectelor de orientare și a potențialului de realizare de venituri. Nivelul inegal, dar în general scăzut, al impozitării energiei subminează eficiența și eficacitatea acesteia, ca instrument de politică menit să stimuleze un consum benefic pentru mediu. În special, o impozitare coerentă a emisiilor de CO2 ar face ca sursele de energie ecologice să devină mai competitive și ar oferi o marjă de manevră bugetară pentru reducerea impozitelor cu un mai mare potențial perturbator. Aplicarea unor taxe mai ridicate pe energie, asociate emisiilor de CO2, ar contribui la internalizarea costurilor sociale ale poluării, ar determina consumatorii să se bazeze mai mult pe sursele regenerabile de energie și ar încuraja investitorii să investească în tehnologii ecologice. În cele din urmă, recurgerea într-o măsură mai mare la impozitele pe avere ar putea face ca sistemul fiscal să devină mai echitabil, în special având în vedere inegalitățile constant ridicate în ceea ce privește nivelul de bunăstare din Austria. În special, impozitele recurente pe proprietate și pe succesiune s-au dovedit a fi relativ favorabile creșterii și progresive și nu ar trebui să fie ignorate atunci când se urmărește generarea de venituri fiscale pentru restabilirea finanțelor publice.

| (19) | Deși Austria a avut rezultate bune în ceea ce privește tabloul de bord social care sprijină Pilonul european al drepturilor sociale, lacunele în ceea ce privește acoperirea pot duce la lipsa unei protecții a veniturilor grupurilor vulnerabile în timpul crizei provocate de COVID-19 și pot necesita măsuri suplimentare. Cu toate că rata șomajului în rândul tinerilor crește, șomerii, șomerii de lungă durată, lucrătorii cu contracte atipice și cetățenii născuți în altă țară sunt expuși în mod deosebit riscului de sărăcie. Politicile active în domeniul pieței forței de muncă ce oferă oportunități de învățare pe tot parcursul vieții și de actualizare a competențelor vor rămâne extrem de importante. Studenții defavorizați, inclusiv cursanții cu handicap, sunt afectați în mod deosebit de situațiile în care se impune învățarea la distanță. În timp ce aproximativ 10 % dintre elevii cu vârste sub 15 ani nu au acces la un mediu de învățare virtual, guvernul austriac a luat măsuri de atenuare, ca răspuns la criza provocată de COVID-19, oferind calculatoare elevilor expuși riscurilor. Cu toate acestea, inegalitățile deja existente în ceea ce privește nivelul de educație, legate de mediul socioeconomic și de contextul de migrație, riscă să fie exacerbate. O strategie de redresare care îmbunătățește accesul la servicii de educație și îngrijire timpurie incluzivă și de calitate, despre care s-a dovedit că reduc dezavantajele sociale, ar aduce beneficii socioeconomice pe termen mediu și lung și le-ar oferi femeilor oportunități de acces deplin la piața forței de muncă. Rata globală a ocupării forței de muncă în rândul femeilor era ridicată înainte de criză, însă aproape jumătate dintre acestea lucrau cu fracțiune de normă (ca urmare a orarului redus al școlilor și al structurilor de îngrijire a copiilor), ceea ce cauza o importantă diferență neajustată de remunerare între femei și bărbați. |
| --- | --- |

(19)

Deși Austria a avut rezultate bune în ceea ce privește tabloul de bord social care sprijină Pilonul european al drepturilor sociale, lacunele în ceea ce privește acoperirea pot duce la lipsa unei protecții a veniturilor grupurilor vulnerabile în timpul crizei provocate de COVID-19 și pot necesita măsuri suplimentare. Cu toate că rata șomajului în rândul tinerilor crește, șomerii, șomerii de lungă durată, lucrătorii cu contracte atipice și cetățenii născuți în altă țară sunt expuși în mod deosebit riscului de sărăcie. Politicile active în domeniul pieței forței de muncă ce oferă oportunități de învățare pe tot parcursul vieții și de actualizare a competențelor vor rămâne extrem de importante. Studenții defavorizați, inclusiv cursanții cu handicap, sunt afectați în mod deosebit de situațiile în care se impune învățarea la distanță. În timp ce aproximativ 10 % dintre elevii cu vârste sub 15 ani nu au acces la un mediu de învățare virtual, guvernul austriac a luat măsuri de atenuare, ca răspuns la criza provocată de COVID-19, oferind calculatoare elevilor expuși riscurilor. Cu toate acestea, inegalitățile deja existente în ceea ce privește nivelul de educație, legate de mediul socioeconomic și de contextul de migrație, riscă să fie exacerbate. O strategie de redresare care îmbunătățește accesul la servicii de educație și îngrijire timpurie incluzivă și de calitate, despre care s-a dovedit că reduc dezavantajele sociale, ar aduce beneficii socioeconomice pe termen mediu și lung și le-ar oferi femeilor oportunități de acces deplin la piața forței de muncă. Rata globală a ocupării forței de muncă în rândul femeilor era ridicată înainte de criză, însă aproape jumătate dintre acestea lucrau cu fracțiune de normă (ca urmare a orarului redus al școlilor și al structurilor de îngrijire a copiilor), ceea ce cauza o importantă diferență neajustată de remunerare între femei și bărbați.

| (20) | Eficacitatea măsurilor de sprijin luate în contextul pandemiei de COVID-19 pentru susținerea întreprinderilor aflate în dificultate, pentru menținerea mediului de afaceri și pentru evitarea cazurilor de insolvență depinde de punerea lor în aplicare rapidă și nebirocratică de către autoritățile publice și intermediari. Startup-urile și întreprinderile în curs de extindere pot avea nevoie de sprijin specific, de exemplu sub forma achiziționării de pachete de acțiuni de către instituții publice și a stimulentelor acordate fondurilor cu capital de risc pentru ca acestea să investească mai mult în astfel de întreprinderi. Scopul acestor măsuri este de a consolida întreprinderile care sunt vitale pentru redresare, dar și de a evita vânzările în regim de urgență ale unor întreprinderi europene importante din punct de vedere strategic. Pe lângă sprijinul financiar, întreprinderile aflate în dificultate, în special cele mai mici, au nevoie de un mediu de afaceri favorabil. Sarcina administrativă și densitatea legislativă impun costuri pe care întreprinderile sunt acum și mai puțin în măsură să le suporte. Eforturile de a reduce sarcinile inutile și de a furniza servicii publice digitale eficiente reprezintă o modalitate eficace de a oferi întreprinderilor un sprijin imediat și concret, fără a împovăra contribuabilii. Cadrul în materie de insolvență ar trebui să fie orientat către prevenire, dar și către restructurarea rapidă și crearea condițiilor care să le permită întreprinderilor o „a doua șansă”. Rețelele de soluționare a litigiilor, cum ar fi SOLVIT, ajută întreprinderile în perioadele de perturbare a pieței interne și au nevoie de resurse adecvate. |
| --- | --- |

(20)

Eficacitatea măsurilor de sprijin luate în contextul pandemiei de COVID-19 pentru susținerea întreprinderilor aflate în dificultate, pentru menținerea mediului de afaceri și pentru evitarea cazurilor de insolvență depinde de punerea lor în aplicare rapidă și nebirocratică de către autoritățile publice și intermediari. Startup-urile și întreprinderile în curs de extindere pot avea nevoie de sprijin specific, de exemplu sub forma achiziționării de pachete de acțiuni de către instituții publice și a stimulentelor acordate fondurilor cu capital de risc pentru ca acestea să investească mai mult în astfel de întreprinderi. Scopul acestor măsuri este de a consolida întreprinderile care sunt vitale pentru redresare, dar și de a evita vânzările în regim de urgență ale unor întreprinderi europene importante din punct de vedere strategic. Pe lângă sprijinul financiar, întreprinderile aflate în dificultate, în special cele mai mici, au nevoie de un mediu de afaceri favorabil. Sarcina administrativă și densitatea legislativă impun costuri pe care întreprinderile sunt acum și mai puțin în măsură să le suporte. Eforturile de a reduce sarcinile inutile și de a furniza servicii publice digitale eficiente reprezintă o modalitate eficace de a oferi întreprinderilor un sprijin imediat și concret, fără a împovăra contribuabilii. Cadrul în materie de insolvență ar trebui să fie orientat către prevenire, dar și către restructurarea rapidă și crearea condițiilor care să le permită întreprinderilor o „a doua șansă”. Rețelele de soluționare a litigiilor, cum ar fi SOLVIT, ajută întreprinderile în perioadele de perturbare a pieței interne și au nevoie de resurse adecvate.

| (21) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Aceste investiții vor fi mai eficace dacă se concentrează pe inovare, pe digitalizare și pe tranziția verde, astfel încât să sporească productivitatea și să asigure o competitivitate durabilă. Austria are unul dintre cele mai ridicate niveluri din Uniune în ceea ce privește intensitatea cercetării și dezvoltării (C&D), însă, în ceea ce privește rezultatele inovării, nu a ținut pasul cu liderii în materie de inovare. În condițiile în care, în prezent, bugetele de cercetare ale multor întreprinderi sunt puse sub presiune, este cu atât mai important ca eforturile Austriei în materie de C&D să se transpună în excelență științifică și inovare de vârf, să se mențină investițiile publice în cercetarea fundamentală și aplicată și să se asigure finanțare prin capitaluri proprii pentru întreprinderile inovatoare în curs de extindere. Digitalizarea rămâne esențială pentru deschiderea economiei și pregătirea pentru „noua normalitate” după eliminarea măsurilor restrictive impuse în contextul pandemiei de COVID-19. Răspândirea redusă a tehnologiilor și modelelor de afaceri digitale în rândul întreprinderilor mai mici reprezintă un obstacol în calea creșterii productivității. Deși competențele digitale ale austriecilor sunt, în general, peste media UE, nu există suficienți absolvenți în domeniul informaticii pentru ocuparea tuturor posturilor vacante. Pentru a se ajunge la niveluri mai ridicate în ceea ce privește comerțul electronic, munca la distanță și guvernarea electronică, de exemplu, va fi nevoie de mai multe investiții în infrastructură (inclusiv în tehnologia 5G și în conectivitatea în bandă largă în zonele rurale), în echipamente și în competențe. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Aceste investiții vor fi mai eficace dacă se concentrează pe inovare, pe digitalizare și pe tranziția verde, astfel încât să sporească productivitatea și să asigure o competitivitate durabilă. Austria are unul dintre cele mai ridicate niveluri din Uniune în ceea ce privește intensitatea cercetării și dezvoltării (C&D), însă, în ceea ce privește rezultatele inovării, nu a ținut pasul cu liderii în materie de inovare. În condițiile în care, în prezent, bugetele de cercetare ale multor întreprinderi sunt puse sub presiune, este cu atât mai important ca eforturile Austriei în materie de C&D să se transpună în excelență științifică și inovare de vârf, să se mențină investițiile publice în cercetarea fundamentală și aplicată și să se asigure finanțare prin capitaluri proprii pentru întreprinderile inovatoare în curs de extindere. Digitalizarea rămâne esențială pentru deschiderea economiei și pregătirea pentru „noua normalitate” după eliminarea măsurilor restrictive impuse în contextul pandemiei de COVID-19. Răspândirea redusă a tehnologiilor și modelelor de afaceri digitale în rândul întreprinderilor mai mici reprezintă un obstacol în calea creșterii productivității. Deși competențele digitale ale austriecilor sunt, în general, peste media UE, nu există suficienți absolvenți în domeniul informaticii pentru ocuparea tuturor posturilor vacante. Pentru a se ajunge la niveluri mai ridicate în ceea ce privește comerțul electronic, munca la distanță și guvernarea electronică, de exemplu, va fi nevoie de mai multe investiții în infrastructură (inclusiv în tehnologia 5G și în conectivitatea în bandă largă în zonele rurale), în echipamente și în competențe.

| (22) | Transformarea economiei Austriei într-o economie neutră din punct de vedere climatic va necesita investiții publice și private semnificative, pe o perioadă de timp îndelungată. Planul național privind energia și clima al Austriei identifică provocări semnificative în atingerea obiectivului său pentru 2030 privind emisiile de gaze cu efect de seră care nu fac obiectul sistemului Uniunii de comercializare a certificatelor de emisii. Îmbunătățirea productivității resurselor reprezintă un factor determinant pentru creșterea viitoare, permițând totodată reducerea la minimum a impactului asupra mediului. Reducerea emisiilor generate de transport este esențială pentru respectarea standardelor de calitate a aerului și îndeplinirea obiectivelor climatice. Concentrarea investițiilor la începutul perioadei și efectuarea unor noi investiții în scopul sprijinirii tranziției verzi vor contribui la crearea de noi locuri de muncă verzi și la relansarea economiei după ieșirea din modul de gestionare a crizei provocate de COVID-19. Investițiile în ecoinovare ar stimula creșterea productivității, reducând, în același timp, amprenta ecologică a Austriei. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Austria să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Austriei să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(22)

Transformarea economiei Austriei într-o economie neutră din punct de vedere climatic va necesita investiții publice și private semnificative, pe o perioadă de timp îndelungată. Planul național privind energia și clima al Austriei identifică provocări semnificative în atingerea obiectivului său pentru 2030 privind emisiile de gaze cu efect de seră care nu fac obiectul sistemului Uniunii de comercializare a certificatelor de emisii. Îmbunătățirea productivității resurselor reprezintă un factor determinant pentru creșterea viitoare, permițând totodată reducerea la minimum a impactului asupra mediului. Reducerea emisiilor generate de transport este esențială pentru respectarea standardelor de calitate a aerului și îndeplinirea obiectivelor climatice. Concentrarea investițiilor la începutul perioadei și efectuarea unor noi investiții în scopul sprijinirii tranziției verzi vor contribui la crearea de noi locuri de muncă verzi și la relansarea economiei după ieșirea din modul de gestionare a crizei provocate de COVID-19. Investițiile în ecoinovare ar stimula creșterea productivității, reducând, în același timp, amprenta ecologică a Austriei. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Austria să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Austriei să utilizeze acest fond în mod optim.

| (23) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(23)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (24) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Austria va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinirii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(24)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Austria va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinirii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (25) | Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Austria ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului. |
| --- | --- |

(25)

Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Austria ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

| (26) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Austriei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Austriei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Austria, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(26)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Austriei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Austriei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Austria, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (27) | Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(27)

Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Austria să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici fiscal-bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să îmbunătățească reziliența sistemului de sănătate prin consolidarea sănătății publice și a asistenței medicale primare. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să asigure egalitatea de șanse în educație și un nivel mai ridicat de învățare digitală. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să asigure punerea în aplicare efectivă a măsurilor privind lichiditatea și a măsurilor de sprijin, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii, și să reducă sarcina administrativă și de reglementare. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către cercetarea fundamentală și aplicată, precum și către inovare, transportul durabil și producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să adopte măsuri în vederea unui mix de politici fiscale mai eficient și mai prielnic creșterii durabile și favorabile incluziunii. |
| --- | --- |

4.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 117.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/135 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/135

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2020

(2020/C 282/21)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Polonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Polonia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

| (2) | Raportul de țară pentru Polonia din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Polonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Polonia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Polonia din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Polonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Polonia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Polonia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Polonia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite. Acest lucru implică un risc de adâncire a disparităților teritoriale în Polonia. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite. Acest lucru implică un risc de adâncire a disparităților teritoriale în Polonia. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | Polonia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 29 aprilie 2020 și Programul de convergență pentru 2020 la 30 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

Polonia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 29 aprilie 2020 și Programul de convergență pentru 2020 la 30 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, Polonia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Polonia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere.

| (12) | La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Poloniei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (7) nu depășește 4,2 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală a Comisiei confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2019, precum și pentru exercițiile 2018 și 2019, luate împreună. Cu toate acestea, având în vedere activarea clauzei derogatorii generale, nu se justifică adoptarea de măsuri suplimentare în cadrul procedurii aplicabile abaterilor semnificative pentru Polonia. |
| --- | --- |

(12)

La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Poloniei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (7) nu depășește 4,2 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală a Comisiei confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2019, precum și pentru exercițiile 2018 și 2019, luate împreună. Cu toate acestea, având în vedere activarea clauzei derogatorii generale, nu se justifică adoptarea de măsuri suplimentare în cadrul procedurii aplicabile abaterilor semnificative pentru Polonia.

| (13) | În cadrul Programului său de convergență pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un deficit de 0,7 % din PIB în 2019 la un deficit de 8,4 % din PIB în 2020. După ce a scăzut la 46,0 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 55,2 % în 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

În cadrul Programului său de convergență pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un deficit de 0,7 % din PIB în 2019 la un deficit de 8,4 % din PIB în 2020. După ce a scăzut la 46,0 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 55,2 % în 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

| (14) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Polonia a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Potrivit Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare reprezintă 3,2 % din PIB și includ indemnizații pentru lucrătorii care desfășoară activități independente și pentru angajații cu contracte de muncă atipice, scutiri de plata contribuțiilor sociale acordate întreprinderilor (urmând ca acestea să fie plătite de stat) și subvenții pentru salarii în cazul anumitor întreprinderi. În plus, Polonia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor, cum ar fi garanții pentru împrumuturi oferite întreprinderilor. Impactul bugetar al măsurilor bugetare prevăzute în Programul de convergență diferă în principal din cauza modului în care sunt tratate împrumuturile acordate întreprinderilor. În concordanță cu declarațiile autorităților, previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 se bazează pe ipoteza că o parte din împrumuturi echivalând cu aproximativ 23⁄4 puncte procentuale din PIB, vor fi convertite în subvenții și, prin urmare, vor fi înregistrate drept cheltuieli în 2020. În general, măsurile adoptate de Polonia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(14)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Polonia a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Potrivit Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare reprezintă 3,2 % din PIB și includ indemnizații pentru lucrătorii care desfășoară activități independente și pentru angajații cu contracte de muncă atipice, scutiri de plata contribuțiilor sociale acordate întreprinderilor (urmând ca acestea să fie plătite de stat) și subvenții pentru salarii în cazul anumitor întreprinderi. În plus, Polonia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor, cum ar fi garanții pentru împrumuturi oferite întreprinderilor. Impactul bugetar al măsurilor bugetare prevăzute în Programul de convergență diferă în principal din cauza modului în care sunt tratate împrumuturile acordate întreprinderilor. În concordanță cu declarațiile autorităților, previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 se bazează pe ipoteza că o parte din împrumuturi echivalând cu aproximativ 23⁄4 puncte procentuale din PIB, vor fi convertite în subvenții și, prin urmare, vor fi înregistrate drept cheltuieli în 2020. În general, măsurile adoptate de Polonia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (15) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Poloniei va fi de –9,5 % din PIB în 2020 și de –3,8 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021. |
| --- | --- |

(15)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Poloniei va fi de –9,5 % din PIB în 2020 și de –3,8 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021.

| (16) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Polonia. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(16)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Polonia. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (17) | Izbucnirea pandemiei de COVID-19 a creat o nouă situație socială și economică în Polonia. Pentru prima dată în aproape trei decenii, se prevede o recesiune pentru 2020. Potrivit datelor furnizate de guvern, impactul pandemiei asupra sănătății populației a fost relativ scăzut, inclusiv datorită adoptării timpurii a unor măsuri fără precedent, cum ar fi carantina strictă și distanțarea socială. Până în prezent, consecințele negative s-au resimțit cel mai mult în sectorul serviciilor (inclusiv în sectorul transporturilor, al comerțului cu amănuntul și al comerțului cu ridicata, precum și al activităților recreative), dar și în sectorul de producție, ca urmare a întreruperilor lanțurilor de aprovizionare. Pentru a compensa impactul economic al restricțiilor impuse, guvernul a lansat un set de măsuri reprezentând aproximativ 9 % din PIB-ul Poloniei (atât măsuri având drept rezultat sporirea deficitului, cât și măsuri privind lichiditățile), care includ finanțare din partea Uniunii. Acestea sunt, de asemenea, sprijinite de măsurile de furnizare de lichidități adoptate de Banca Națională a Poloniei. Sprijinul guvernului se concentrează pe stabilizarea pe termen scurt a economiei prin sprijinirea veniturilor angajaților, pe furnizarea de finanțare pentru întreprinderile care se confruntă cu scăderi ale veniturilor, pe consolidarea rezilienței și a reactivității sectorului sănătății și pe consolidarea sistemului financiar. Acest sprijin include, de asemenea, un program de investiții menit să susțină redresarea economică pe termen mediu. Există o cerere publică ridicată privind un răspuns în materie de politici, inclusiv prin scutiri de la plata contribuțiilor de asigurări sociale, beneficii pentru angajații din întreprinderile care își suspendă activitatea și acces la împrumuturi pentru microîntreprinderi. Se preconizează că pandemia de COVID-19 va contribui la scăderea PIB-ului cu 4,3 % în 2020, urmată de o redresare de 4,1 % în 2021. |
| --- | --- |

(17)

Izbucnirea pandemiei de COVID-19 a creat o nouă situație socială și economică în Polonia. Pentru prima dată în aproape trei decenii, se prevede o recesiune pentru 2020. Potrivit datelor furnizate de guvern, impactul pandemiei asupra sănătății populației a fost relativ scăzut, inclusiv datorită adoptării timpurii a unor măsuri fără precedent, cum ar fi carantina strictă și distanțarea socială. Până în prezent, consecințele negative s-au resimțit cel mai mult în sectorul serviciilor (inclusiv în sectorul transporturilor, al comerțului cu amănuntul și al comerțului cu ridicata, precum și al activităților recreative), dar și în sectorul de producție, ca urmare a întreruperilor lanțurilor de aprovizionare. Pentru a compensa impactul economic al restricțiilor impuse, guvernul a lansat un set de măsuri reprezentând aproximativ 9 % din PIB-ul Poloniei (atât măsuri având drept rezultat sporirea deficitului, cât și măsuri privind lichiditățile), care includ finanțare din partea Uniunii. Acestea sunt, de asemenea, sprijinite de măsurile de furnizare de lichidități adoptate de Banca Națională a Poloniei. Sprijinul guvernului se concentrează pe stabilizarea pe termen scurt a economiei prin sprijinirea veniturilor angajaților, pe furnizarea de finanțare pentru întreprinderile care se confruntă cu scăderi ale veniturilor, pe consolidarea rezilienței și a reactivității sectorului sănătății și pe consolidarea sistemului financiar. Acest sprijin include, de asemenea, un program de investiții menit să susțină redresarea economică pe termen mediu. Există o cerere publică ridicată privind un răspuns în materie de politici, inclusiv prin scutiri de la plata contribuțiilor de asigurări sociale, beneficii pentru angajații din întreprinderile care își suspendă activitatea și acces la împrumuturi pentru microîntreprinderi. Se preconizează că pandemia de COVID-19 va contribui la scăderea PIB-ului cu 4,3 % în 2020, urmată de o redresare de 4,1 % în 2021.

| (18) | Pandemia de COVID-19 a impus adoptarea unor măsuri fără precedent în sistemul de sănătate. S-au efectuat cheltuieli considerabile, de exemplu pentru achiziționarea de echipamente și materiale pentru sectorul sănătății, pentru sporirea capacității spitalelor și a laboratoarelor, precum și pentru consolidarea efectivelor de personal. Trebuie alocate resurse suplimentare inclusiv pentru a compensa faptul că alte servicii medicale și investiții au fost amânate sau redirecționate. Înainte de izbucnirea epidemiei de COVID-19, cheltuielile publice pentru sistemul de sănătate reprezentau 4,8 % din PIB, sub media Uniunii de 7 % din PIB în 2018. Împreună cu alocarea suboptimală a fondurilor, acest lucru împiedică funcționarea optimă a sistemului de sănătate și accesul la acesta. În 2018, procentul cetățenilor polonezi care au declarat nevoi nesatisfăcute în materie de consultații medicale a fost de 4,2 %, considerabil mai mult decât media de 2 % înregistrată la nivelul Uniunii. Numărul medicilor și al asistenților medicali în activitate în raport cu populația este în continuare printre cele mai scăzute din Uniune, iar forța de muncă din domeniul sănătății este repartizată inegal la nivelul țării. Sănătatea publică, e-sănătatea și asistența medicală primară, care sunt esențiale pentru îmbunătățirea prevenirii și a accesului și pentru a sprijini reziliența sistemului în fața provocărilor viitoare, rămân insuficient dezvoltate. Pandemia a avut impact asupra centrelor de îngrijire pe termen lung, multe dintre persoanele rezidente în aceste centre făcând parte din grupul cu grad ridicat de risc. |
| --- | --- |

(18)

Pandemia de COVID-19 a impus adoptarea unor măsuri fără precedent în sistemul de sănătate. S-au efectuat cheltuieli considerabile, de exemplu pentru achiziționarea de echipamente și materiale pentru sectorul sănătății, pentru sporirea capacității spitalelor și a laboratoarelor, precum și pentru consolidarea efectivelor de personal. Trebuie alocate resurse suplimentare inclusiv pentru a compensa faptul că alte servicii medicale și investiții au fost amânate sau redirecționate. Înainte de izbucnirea epidemiei de COVID-19, cheltuielile publice pentru sistemul de sănătate reprezentau 4,8 % din PIB, sub media Uniunii de 7 % din PIB în 2018. Împreună cu alocarea suboptimală a fondurilor, acest lucru împiedică funcționarea optimă a sistemului de sănătate și accesul la acesta. În 2018, procentul cetățenilor polonezi care au declarat nevoi nesatisfăcute în materie de consultații medicale a fost de 4,2 %, considerabil mai mult decât media de 2 % înregistrată la nivelul Uniunii. Numărul medicilor și al asistenților medicali în activitate în raport cu populația este în continuare printre cele mai scăzute din Uniune, iar forța de muncă din domeniul sănătății este repartizată inegal la nivelul țării. Sănătatea publică, e-sănătatea și asistența medicală primară, care sunt esențiale pentru îmbunătățirea prevenirii și a accesului și pentru a sprijini reziliența sistemului în fața provocărilor viitoare, rămân insuficient dezvoltate. Pandemia a avut impact asupra centrelor de îngrijire pe termen lung, multe dintre persoanele rezidente în aceste centre făcând parte din grupul cu grad ridicat de risc.

| (19) | Pandemia de COVID-19 va avea un impact semnificativ asupra pieței forței de muncă, inversând tendința de scădere a ratei șomajului constatată în ultimii ani. Se estimează că rata șomajului va urca de la 3,3 % în 2019 la aproximativ 7,5 % în 2020 și își va reveni ușor la 5,3 % în 2021. Acest impact pe termen scurt riscă să devină mai structural pe termen mediu, în special pentru grupurile vulnerabile. Schemele temporare de șomaj tehnic ar putea fi un instrument eficace de menținere a locurilor de muncă, existând suficiente stimulente pentru adoptarea lor de către întreprinderi. În același timp, în ciuda evoluțiilor favorabile dinaintea crizei provocate de pandemia de COVID-19, participarea pe piața forței de muncă a anumitor grupuri, în special a femeilor, a persoanelor slab calificate, a persoanelor în vârstă și a celor cu handicap și a îngrijitorilor acestora, a rămas scăzută. Migrația din țările din afara Uniunii a contribuit la atenuarea penuriei de forță de muncă, însă asigurarea unui aflux continuu de lucrători migranți poate fi dificilă din cauza restricțiilor de control la frontieră. Îmbunătățirea formulelor flexibile de lucru, inclusiv a programelor de lucru la distanță și a programelor de lucru flexibile, în special în cazul persoanelor cu contracte de muncă pe perioadă nedeterminată, poate, în acest context, să contribuie la răspunsul la criză și, totodată, la sprijinirea grupurilor cu rate de activitate mai scăzute în a-și găsi un loc de muncă permanent. În acest fel s-ar îmbunătăți, de asemenea, reziliența pieței forței de muncă în contextul unor încetiniri ale creșterii economice în viitor. |
| --- | --- |

(19)

Pandemia de COVID-19 va avea un impact semnificativ asupra pieței forței de muncă, inversând tendința de scădere a ratei șomajului constatată în ultimii ani. Se estimează că rata șomajului va urca de la 3,3 % în 2019 la aproximativ 7,5 % în 2020 și își va reveni ușor la 5,3 % în 2021. Acest impact pe termen scurt riscă să devină mai structural pe termen mediu, în special pentru grupurile vulnerabile. Schemele temporare de șomaj tehnic ar putea fi un instrument eficace de menținere a locurilor de muncă, existând suficiente stimulente pentru adoptarea lor de către întreprinderi. În același timp, în ciuda evoluțiilor favorabile dinaintea crizei provocate de pandemia de COVID-19, participarea pe piața forței de muncă a anumitor grupuri, în special a femeilor, a persoanelor slab calificate, a persoanelor în vârstă și a celor cu handicap și a îngrijitorilor acestora, a rămas scăzută. Migrația din țările din afara Uniunii a contribuit la atenuarea penuriei de forță de muncă, însă asigurarea unui aflux continuu de lucrători migranți poate fi dificilă din cauza restricțiilor de control la frontieră. Îmbunătățirea formulelor flexibile de lucru, inclusiv a programelor de lucru la distanță și a programelor de lucru flexibile, în special în cazul persoanelor cu contracte de muncă pe perioadă nedeterminată, poate, în acest context, să contribuie la răspunsul la criză și, totodată, la sprijinirea grupurilor cu rate de activitate mai scăzute în a-și găsi un loc de muncă permanent. În acest fel s-ar îmbunătăți, de asemenea, reziliența pieței forței de muncă în contextul unor încetiniri ale creșterii economice în viitor.

| (20) | Pentru a atenua efectele sociale ale pandemiei de COVID-19, pentru a susține coeziunea socială și a sprijini redresarea economică, sunt necesare plase de siguranță solide. În ultimii ani, Polonia a lansat un amplu program de transferuri sociale, inclusiv o alocație universală pentru copii și o indemnizație unică suplimentară care ar urma să fie plătită în fiecare an pensionarilor, reprezentând împreună aproape 2,5 % din PIB pe an. Aceste măsuri ar putea fi mai bune direcționate din perspectiva protecției sociale. În același timp, gradul de acoperire a prestațiilor sociale este scăzut în cazul persoanelor cu cele mai scăzute venituri. Cea mai mare creștere a sărăciei extreme, conform sondajului din 2019 privind bugetele gospodăriilor, a fost observată în rândul persoanelor sau al familiilor care trăiesc din alocații (altele decât pensiile și pensiile de invaliditate), ceea ce scoate în evidență deficiențele sistemului de securitate socială. În plus, nu toate tipurile de contracte de muncă oferă acces la protecție socială, de exemplu la prestații de șomaj, de maternitate, de boală și de invaliditate adecvate. Din cauza acestui lucru, unii lucrători afectați de măsurile de urgență devin mai vulnerabili și mai expuși riscului de a se confrunta cu sărăcia. În plus, nivelul prestațiilor de venit minim este sub media Uniunii. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a atenua efectele sociale ale pandemiei de COVID-19, pentru a susține coeziunea socială și a sprijini redresarea economică, sunt necesare plase de siguranță solide. În ultimii ani, Polonia a lansat un amplu program de transferuri sociale, inclusiv o alocație universală pentru copii și o indemnizație unică suplimentară care ar urma să fie plătită în fiecare an pensionarilor, reprezentând împreună aproape 2,5 % din PIB pe an. Aceste măsuri ar putea fi mai bune direcționate din perspectiva protecției sociale. În același timp, gradul de acoperire a prestațiilor sociale este scăzut în cazul persoanelor cu cele mai scăzute venituri. Cea mai mare creștere a sărăciei extreme, conform sondajului din 2019 privind bugetele gospodăriilor, a fost observată în rândul persoanelor sau al familiilor care trăiesc din alocații (altele decât pensiile și pensiile de invaliditate), ceea ce scoate în evidență deficiențele sistemului de securitate socială. În plus, nu toate tipurile de contracte de muncă oferă acces la protecție socială, de exemplu la prestații de șomaj, de maternitate, de boală și de invaliditate adecvate. Din cauza acestui lucru, unii lucrători afectați de măsurile de urgență devin mai vulnerabili și mai expuși riscului de a se confrunta cu sărăcia. În plus, nivelul prestațiilor de venit minim este sub media Uniunii.

| (21) | Întreruperea bruscă a cursurilor la toate nivelurile de învățământ a pus sistemul de învățământ într-o situație dificilă din punctul de vedere al asigurării învățământului la distanță. Pentru a împiedica accentuarea inegalităților, este esențial să se garanteze faptul că toți cursanții, în special cei care provin din medii defavorizate, pot avea acces la învățământul la distanță. Cu toate acestea, în 2018, aproape 330 000 de elevi locuiau în gospodării care nu dispuneau de un calculator cu acces la internet. Un număr semnificativ de cadre didactice nu au competențele necesare pentru a ține cursuri digitale. În același timp, mulți părinți au dificultăți mari în a sprijini învățarea digitală și la domiciliu a copiilor lor. Continuarea măsurilor care vizează dotarea școlilor și a cadrelor didactice cu infrastructura digitală necesară și cu materiale didactice online ar remedia unele dintre aceste probleme și ar asigura calitatea. Criza provocată de pandemia de COVID-19 evidențiază provocarea structurală globală pe care o reprezintă dobândirea competențelor digitale, în condițiile în care aproape jumătate din populația adultă nu are competențe digitale de bază, iar participarea globală a adulților la programele de învățare este semnificativ mai redusă decât media Uniunii. Reformele recente ale învățământului profesional nu au stimulat un număr suficient de angajatori să participe la astfel de programe, iar posibilitățile de formare la locul de muncă continuă să fie insuficient valorificate. Penuria de cadre didactice care se profilează subliniază necesitatea sporirii atractivității profesiei de cadru didactic. |
| --- | --- |

(21)

Întreruperea bruscă a cursurilor la toate nivelurile de învățământ a pus sistemul de învățământ într-o situație dificilă din punctul de vedere al asigurării învățământului la distanță. Pentru a împiedica accentuarea inegalităților, este esențial să se garanteze faptul că toți cursanții, în special cei care provin din medii defavorizate, pot avea acces la învățământul la distanță. Cu toate acestea, în 2018, aproape 330 000 de elevi locuiau în gospodării care nu dispuneau de un calculator cu acces la internet. Un număr semnificativ de cadre didactice nu au competențele necesare pentru a ține cursuri digitale. În același timp, mulți părinți au dificultăți mari în a sprijini învățarea digitală și la domiciliu a copiilor lor. Continuarea măsurilor care vizează dotarea școlilor și a cadrelor didactice cu infrastructura digitală necesară și cu materiale didactice online ar remedia unele dintre aceste probleme și ar asigura calitatea. Criza provocată de pandemia de COVID-19 evidențiază provocarea structurală globală pe care o reprezintă dobândirea competențelor digitale, în condițiile în care aproape jumătate din populația adultă nu are competențe digitale de bază, iar participarea globală a adulților la programele de învățare este semnificativ mai redusă decât media Uniunii. Reformele recente ale învățământului profesional nu au stimulat un număr suficient de angajatori să participe la astfel de programe, iar posibilitățile de formare la locul de muncă continuă să fie insuficient valorificate. Penuria de cadre didactice care se profilează subliniază necesitatea sporirii atractivității profesiei de cadru didactic.

| (22) | Pandemia de COVID-19 a avut un impact negativ puternic asupra condițiilor de funcționare ale întreprinderilor, în special ale întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și ale microîntreprinderilor. Oferirea de formule de muncă la distanță reprezintă o provocare și numai o zecime din întreprinderile poloneze sunt digitalizate suficient pentru a se putea adapta rapid la noile condiții. Unul dintre principalele obstacole în calea digitalizării IMM-urilor este nivelul scăzut de alfabetizare digitală în rândul celor care dețin, conduc sau lucrează în întreprinderi. Utilizarea tehnologiilor digitale în administrația publică este esențială pentru a asigura furnizarea de servicii publice, precum și pentru coordonarea măsurilor necesare pentru a monitoriza și a gestiona criza. În plus, existența unor servicii publice digitale eficiente are drept rezultat reducerea sarcinii administrative și de reglementare inutile, ceea ce poate fi crucial în faza de redresare. |
| --- | --- |

(22)

Pandemia de COVID-19 a avut un impact negativ puternic asupra condițiilor de funcționare ale întreprinderilor, în special ale întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și ale microîntreprinderilor. Oferirea de formule de muncă la distanță reprezintă o provocare și numai o zecime din întreprinderile poloneze sunt digitalizate suficient pentru a se putea adapta rapid la noile condiții. Unul dintre principalele obstacole în calea digitalizării IMM-urilor este nivelul scăzut de alfabetizare digitală în rândul celor care dețin, conduc sau lucrează în întreprinderi. Utilizarea tehnologiilor digitale în administrația publică este esențială pentru a asigura furnizarea de servicii publice, precum și pentru coordonarea măsurilor necesare pentru a monitoriza și a gestiona criza. În plus, existența unor servicii publice digitale eficiente are drept rezultat reducerea sarcinii administrative și de reglementare inutile, ceea ce poate fi crucial în faza de redresare.

| (23) | Pentru a atenua impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19, guvernul polonez a oferit sprijin substanțial sub formă de lichidități prin garanții, împrumuturi și granturi acordate sub rezerva anumitor condiții pentru întreprinderile afectate, mai ales pentru IMM-uri și microîntreprinderi. Măsurile guvernamentale sunt sprijinite de Banca Națională a Poloniei, inclusiv prin programul de achiziționare de obligațiuni de trezorerie pe piața secundară și prin reduceri considerabile ale ratei dobânzilor. Punerea în aplicare eficace și rapidă a acestor măsuri și transmiterea eficace a acestora de către intermediari sunt esențiale pentru a ajuta sectorul de afaceri să își continue activitatea și pentru a facilita redresarea. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar și să se monitorizeze stabilitatea sistemului financiar. Posibilitatea de a amâna plata impozitelor și a contribuțiilor sociale și accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice contribuie, de asemenea, la îmbunătățirea fluxurilor de numerar ale întreprinderilor afectate. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a atenua impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19, guvernul polonez a oferit sprijin substanțial sub formă de lichidități prin garanții, împrumuturi și granturi acordate sub rezerva anumitor condiții pentru întreprinderile afectate, mai ales pentru IMM-uri și microîntreprinderi. Măsurile guvernamentale sunt sprijinite de Banca Națională a Poloniei, inclusiv prin programul de achiziționare de obligațiuni de trezorerie pe piața secundară și prin reduceri considerabile ale ratei dobânzilor. Punerea în aplicare eficace și rapidă a acestor măsuri și transmiterea eficace a acestora de către intermediari sunt esențiale pentru a ajuta sectorul de afaceri să își continue activitatea și pentru a facilita redresarea. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar și să se monitorizeze stabilitatea sistemului financiar. Posibilitatea de a amâna plata impozitelor și a contribuțiilor sociale și accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice contribuie, de asemenea, la îmbunătățirea fluxurilor de numerar ale întreprinderilor afectate.

| (24) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Economia Poloniei generează emisii importante de dioxid de carbon, iar calitatea aerului este printre cele mai scăzute din Uniune, ceea ce reprezintă o preocupare majoră din punctul de vedere al mediului și al sănătății. Este, prin urmare, esențial să se planifice și să se adopte măsuri ambițioase care să asigure tranziția în timp util către o energie curată, în conformitate cu Pactul verde european și cu Planul național privind energia și clima. Cu toate că nivelul de instalare a fibrei optice în Polonia este peste media Uniunii și s-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește utilizarea rețelelor în bandă largă de foarte mare viteză și a rețelelor mobile în bandă largă în anii anteriori, Polonia este încă departe de a-și îndeplini obiectivele asumate în materie de conectivitate. Redresarea ar putea fi susținută și mai mult prin investiții semnificative în infrastructura de transport durabilă, astfel încât să se asigure o mai bună conectivitate între zonele periferice și centrele de activitate economică. Polonia se va baza tot mai mult pe știință și inovare pentru a asigura creșterea economică durabilă pe termen lung și competitivitatea. Cheltuielile generale pentru cercetare și dezvoltare în raport cu PIB-ul rămân sub media Uniunii și, în ciuda progreselor vizibile înregistrate în cadrul multor componente ale mixului de politici din ecosistemul de inovare al țării, cooperarea dintre mediul științific și mediul de afaceri rămâne un obstacol esențial în calea consolidării inovării în Polonia. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Polonia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Poloniei să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(24)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Economia Poloniei generează emisii importante de dioxid de carbon, iar calitatea aerului este printre cele mai scăzute din Uniune, ceea ce reprezintă o preocupare majoră din punctul de vedere al mediului și al sănătății. Este, prin urmare, esențial să se planifice și să se adopte măsuri ambițioase care să asigure tranziția în timp util către o energie curată, în conformitate cu Pactul verde european și cu Planul național privind energia și clima. Cu toate că nivelul de instalare a fibrei optice în Polonia este peste media Uniunii și s-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește utilizarea rețelelor în bandă largă de foarte mare viteză și a rețelelor mobile în bandă largă în anii anteriori, Polonia este încă departe de a-și îndeplini obiectivele asumate în materie de conectivitate. Redresarea ar putea fi susținută și mai mult prin investiții semnificative în infrastructura de transport durabilă, astfel încât să se asigure o mai bună conectivitate între zonele periferice și centrele de activitate economică. Polonia se va baza tot mai mult pe știință și inovare pentru a asigura creșterea economică durabilă pe termen lung și competitivitatea. Cheltuielile generale pentru cercetare și dezvoltare în raport cu PIB-ul rămân sub media Uniunii și, în ciuda progreselor vizibile înregistrate în cadrul multor componente ale mixului de politici din ecosistemul de inovare al țării, cooperarea dintre mediul științific și mediul de afaceri rămâne un obstacol esențial în calea consolidării inovării în Polonia. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Polonia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Poloniei să utilizeze acest fond în mod optim.

| (25) | Un mediu de afaceri stabil și previzibil și un climat investițional favorabil joacă un rol important în redresarea economică după pandemie. Independența, eficiența și calitatea sistemului de justiție sunt componente esențiale în acest sens. Securitatea juridică, inclusiv accesul la instanțe judecătorești independente, precum și încrederea în calitatea și previzibilitatea politicilor și a instituțiilor de reglementare sunt, de asemenea, factori esențiali pentru funcționarea pieței interne și pentru protejarea poziției Poloniei în cadrul lanțurilor de aprovizionare europene după pandemie. În plus față de preocupările de lungă durată în privința statului de drept în Polonia semnalate de Comisie, dintre care o parte au fost deja abordate în hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene, evoluțiile recente suscită noi preocupări, în legătură cu funcționarea ordinii juridice a Poloniei și a Uniunii. |
| --- | --- |

(25)

Un mediu de afaceri stabil și previzibil și un climat investițional favorabil joacă un rol important în redresarea economică după pandemie. Independența, eficiența și calitatea sistemului de justiție sunt componente esențiale în acest sens. Securitatea juridică, inclusiv accesul la instanțe judecătorești independente, precum și încrederea în calitatea și previzibilitatea politicilor și a instituțiilor de reglementare sunt, de asemenea, factori esențiali pentru funcționarea pieței interne și pentru protejarea poziției Poloniei în cadrul lanțurilor de aprovizionare europene după pandemie. În plus față de preocupările de lungă durată în privința statului de drept în Polonia semnalate de Comisie, dintre care o parte au fost deja abordate în hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene, evoluțiile recente suscită noi preocupări, în legătură cu funcționarea ordinii juridice a Poloniei și a Uniunii.

| (26) | Un mediu de reglementare solid și stabil constituie baza pentru susținerea creșterii economice și a investițiilor private. Lipsa unor consultări adecvate, publice și cu partenerii sociali, are un impact negativ asupra stabilității și solidității mediului de afaceri, precum și asupra calității legislației. Consultările publice au devenit obligatorii pentru proiectele de legi propuse de Consiliul de Miniștri, însă acestea fie nu se realizează, fie nu sunt obligatorii pentru propunerile care recurg la căi alternative, cum ar fi înaintarea de către parlamentari. Această inconsecvență afectează și mai mult calitatea legislației rezultate. În plus, calitatea dialogului social s-a deteriorat, în special din cauza lipsei consultărilor sau a caracterului sumar al acestora în procesul de elaborare a politicilor. Rezervarea unui timp suficient pentru consultări, îmbunătățirea integrării opiniilor exprimate de părțile interesate cu privire la legislație și la documentele de politică și reducerea la minimum a numărului de legi care nu sunt supuse consultărilor ar consolida implicarea partenerilor sociali și ar contribui la îmbunătățirea calității legiferării. Consiliul pentru dialog social constituie un cadru instituțional pentru dialogul social tripartit. Cu toate acestea, dispozițiile legale adoptate în aprilie 2020 slăbesc autonomia partenerilor sociali în cadrul Consiliului pentru dialog social și riscă să deterioreze și mai mult eficacitatea dialogului social din țară. |
| --- | --- |

(26)

Un mediu de reglementare solid și stabil constituie baza pentru susținerea creșterii economice și a investițiilor private. Lipsa unor consultări adecvate, publice și cu partenerii sociali, are un impact negativ asupra stabilității și solidității mediului de afaceri, precum și asupra calității legislației. Consultările publice au devenit obligatorii pentru proiectele de legi propuse de Consiliul de Miniștri, însă acestea fie nu se realizează, fie nu sunt obligatorii pentru propunerile care recurg la căi alternative, cum ar fi înaintarea de către parlamentari. Această inconsecvență afectează și mai mult calitatea legislației rezultate. În plus, calitatea dialogului social s-a deteriorat, în special din cauza lipsei consultărilor sau a caracterului sumar al acestora în procesul de elaborare a politicilor. Rezervarea unui timp suficient pentru consultări, îmbunătățirea integrării opiniilor exprimate de părțile interesate cu privire la legislație și la documentele de politică și reducerea la minimum a numărului de legi care nu sunt supuse consultărilor ar consolida implicarea partenerilor sociali și ar contribui la îmbunătățirea calității legiferării. Consiliul pentru dialog social constituie un cadru instituțional pentru dialogul social tripartit. Cu toate acestea, dispozițiile legale adoptate în aprilie 2020 slăbesc autonomia partenerilor sociali în cadrul Consiliului pentru dialog social și riscă să deterioreze și mai mult eficacitatea dialogului social din țară.

| (27) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(27)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (28) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Polonia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(28)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Polonia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (29) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Poloniei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Poloniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Polonia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(29)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Poloniei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Poloniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Polonia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (30) | Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (8) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(30)

Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (8) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Polonia să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să îmbunătățească reziliența, accesibilitatea și eficacitatea sistemului de sănătate, inclusiv prin furnizarea de resurse suficiente și prin accelerarea implementării serviciilor de e-sănătate. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să atenueze impactul crizei asupra ocupării forței de muncă, în special prin consolidarea formulelor flexibile de lucru și a schemelor de șomaj tehnic. Să direcționeze mai bine prestațiile sociale și să asigure accesul la acestea al persoanelor care au nevoie. Să îmbunătățească competențele digitale. Să promoveze în continuare transformarea digitală a întreprinderilor și a administrației publice. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să continue eforturile de asigurare a accesului la finanțare și la lichidități pentru întreprinderi. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către infrastructura digitală, producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, precum și către transportul durabil, contribuind la decarbonizarea treptată a economiei, inclusiv în regiunile miniere. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să consolideze climatul investițional, în special prin asigurarea independenței sistemului judiciar. Să asigure consultări publice eficiente și implicarea partenerilor sociali în procesul de elaborare a politicilor. |
| --- | --- |

4.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice(JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 123.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu prestațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

7

(8)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/142 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/142

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2020

(2020/C 282/22)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Portugalia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Portugalia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. La aceeași dată, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

| (2) | Raportul de țară pentru Portugalia din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Portugalia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Portugalia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Portugalia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Mai precis, stocurile mari de datorii externe nete, datoria privată și publică, precum și ponderea ridicată a creditelor neperformante constituie vulnerabilități în contextul unei creșteri scăzute a productivității. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Portugalia din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Portugalia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Portugalia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Portugalia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. Mai precis, stocurile mari de datorii externe nete, datoria privată și publică, precum și ponderea ridicată a creditelor neperformante constituie vulnerabilități în contextul unei creșteri scăzute a productivității.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Portugalia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Portugalia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni portugheze, din cauza profilurilor de specializare diferite, în special în regiunile care se bazează în mod semnificativ pe turism, precum regiunea Algarve și regiunile ultraperiferice Madeira și Azore. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale și teritoriale din Portugalia. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni portugheze, din cauza profilurilor de specializare diferite, în special în regiunile care se bazează în mod semnificativ pe turism, precum regiunea Algarve și regiunile ultraperiferice Madeira și Azore. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale și teritoriale din Portugalia. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | La 16 mai 2020, Portugalia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

La 16 mai 2020, Portugalia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, Portugalia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Portugaliei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (7) nu va depăși 0,7 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală a Comisiei confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2019, precum și pentru exercițiile 2018 și 2019, luate împreună. Cu toate acestea, având în vedere activarea clauzei derogatorii generale, nu se justifică adoptarea de măsuri suplimentare în cadrul procedurii aplicabile abaterilor semnificative pentru Portugalia. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Portugalia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Portugaliei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (7) nu va depăși 0,7 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală a Comisiei confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2019, precum și pentru exercițiile 2018 și 2019, luate împreună. Cu toate acestea, având în vedere activarea clauzei derogatorii generale, nu se justifică adoptarea de măsuri suplimentare în cadrul procedurii aplicabile abaterilor semnificative pentru Portugalia.

| (12) | În Programul de stabilitate pentru 2020, guvernul nu a inclus un scenariu macroeconomic și nici planuri privind soldul bugetului general și ponderea datoriei în PIB care să acopere măcar anul 2020. Cu toate acestea, în Programul de stabilitate pentru 2020 se estimează că fiecare perioadă de 30 de zile lucrătoare – adică aproximativ 1,5 luni complete – de limitare a mișcării persoanelor poate antrena, în medie, un impact negativ asupra PIB-ului anual de 6,5 puncte procentuale. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. Proiecțiile bugetare țin cont de o serie de riscuri asociate cu creșterea bruscă a datoriilor publice contingente provenind de la anumite societăți publice și cu măsurile legate de COVID-19 care vizează sectorul privat. Această creștere se adaugă la datoriile contingente contractate anterior. |
| --- | --- |

(12)

În Programul de stabilitate pentru 2020, guvernul nu a inclus un scenariu macroeconomic și nici planuri privind soldul bugetului general și ponderea datoriei în PIB care să acopere măcar anul 2020. Cu toate acestea, în Programul de stabilitate pentru 2020 se estimează că fiecare perioadă de 30 de zile lucrătoare – adică aproximativ 1,5 luni complete – de limitare a mișcării persoanelor poate antrena, în medie, un impact negativ asupra PIB-ului anual de 6,5 puncte procentuale. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. Proiecțiile bugetare țin cont de o serie de riscuri asociate cu creșterea bruscă a datoriilor publice contingente provenind de la anumite societăți publice și cu măsurile legate de COVID-19 care vizează sectorul privat. Această creștere se adaugă la datoriile contingente contractate anterior.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Portugalia a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Programul de stabilitate pentru 2020 cuprinde estimări ale impactului bugetar al acestor măsuri pe bază lunară sau anuală, fără a furniza o cifră agregată anuală preconizată pentru 2020. Măsurile includ, printre altele, un sprijin specific acordat punctual întreprinderilor pentru reluarea activității economice (508,0 milioane EUR sau 0,3 % din PIB), o schemă simplificată pentru întreruperea temporară a activității sau reducerea programului normal de lucru („disponibilizare”, 373,3 milioane EUR sau 0,2 % din PIB pentru fiecare lună de aplicare) și achiziționarea de echipamente individuale de protecție de către sistemul de sănătate (0,1 % din PIB pentru fiecare lună de aplicare) (8). Comisia estimează că aceste măsuri pot avea ca rezultat în 2020 un cost bugetar direct total echivalent cu aproximativ 2,5 % din PIB. În plus, Portugalia a anunțat măsuri care, deși nu au în mod normal un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă aproape 25,1 miliarde EUR sau 12,5 % din PIB. Măsurile respective includ amânări ale plății taxei pe valoarea adăugată, a impozitului pe venitul persoanelor fizice, a impozitului pe profitul societăților și a contribuțiilor sociale (7,9 miliarde EUR sau 3,9 % din PIB), precum și linii de credit garantate de stat și alte inițiative similare (4,0 miliarde EUR sau 2,0 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Portugalia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Portugalia a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Programul de stabilitate pentru 2020 cuprinde estimări ale impactului bugetar al acestor măsuri pe bază lunară sau anuală, fără a furniza o cifră agregată anuală preconizată pentru 2020. Măsurile includ, printre altele, un sprijin specific acordat punctual întreprinderilor pentru reluarea activității economice (508,0 milioane EUR sau 0,3 % din PIB), o schemă simplificată pentru întreruperea temporară a activității sau reducerea programului normal de lucru („disponibilizare”, 373,3 milioane EUR sau 0,2 % din PIB pentru fiecare lună de aplicare) și achiziționarea de echipamente individuale de protecție de către sistemul de sănătate (0,1 % din PIB pentru fiecare lună de aplicare) (8). Comisia estimează că aceste măsuri pot avea ca rezultat în 2020 un cost bugetar direct total echivalent cu aproximativ 2,5 % din PIB. În plus, Portugalia a anunțat măsuri care, deși nu au în mod normal un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă aproape 25,1 miliarde EUR sau 12,5 % din PIB. Măsurile respective includ amânări ale plății taxei pe valoarea adăugată, a impozitului pe venitul persoanelor fizice, a impozitului pe profitul societăților și a contribuțiilor sociale (7,9 miliarde EUR sau 3,9 % din PIB), precum și linii de credit garantate de stat și alte inițiative similare (4,0 miliarde EUR sau 2,0 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Portugalia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (14) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că deficitul public al Portugaliei va fi de 6,5 % din PIB în 2020 și de 1,8 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va ajunge la un nivel maxim de 131,6 % în 2020, înainte de a scădea la 124,4 % în 2021. |
| --- | --- |

(14)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că deficitul public al Portugaliei va fi de 6,5 % din PIB în 2020 și de 1,8 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va ajunge la un nivel maxim de 131,6 % în 2020, înainte de a scădea la 124,4 % în 2021.

| (15) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport pentru Portugalia, elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(15)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport pentru Portugalia, elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (16) | Pandemia de COVID-19 a lovit Portugalia în prima parte a lunii martie 2020, punând o presiune considerabilă asupra sistemului de sănătate al acestei țări. Guvernul a pus în aplicare rapid o gamă largă de măsuri stricte, instituind, între 18 martie 2020 și 2 mai 2020, starea de urgență conform constituției, pentru a limita cât mai mult posibil răspândirea bolii și pierderea de vieți omenești. Portugalia a luat măsuri pentru a consolida capacitatea de răspuns a sistemului de sănătate și a aplatiza curba infectărilor, astfel încât să se evite suprasolicitarea spitalelor. Măsurile de limitare a răspândirii bolii luate la nivel național și la nivel mondial au restrâns drastic activitatea economică în majoritatea sectoarelor, afectând în mod deosebit turismul și activitățile conexe, și au proiectat incertitudini asupra perspectivelor sociale și economice din Portugalia, în special pentru microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) din această țară. Conform previziunilor, economia se va contracta cu 6,8 % în 2020, urmând să crească apoi cu 5,8 % în 2021. |
| --- | --- |

(16)

Pandemia de COVID-19 a lovit Portugalia în prima parte a lunii martie 2020, punând o presiune considerabilă asupra sistemului de sănătate al acestei țări. Guvernul a pus în aplicare rapid o gamă largă de măsuri stricte, instituind, între 18 martie 2020 și 2 mai 2020, starea de urgență conform constituției, pentru a limita cât mai mult posibil răspândirea bolii și pierderea de vieți omenești. Portugalia a luat măsuri pentru a consolida capacitatea de răspuns a sistemului de sănătate și a aplatiza curba infectărilor, astfel încât să se evite suprasolicitarea spitalelor. Măsurile de limitare a răspândirii bolii luate la nivel național și la nivel mondial au restrâns drastic activitatea economică în majoritatea sectoarelor, afectând în mod deosebit turismul și activitățile conexe, și au proiectat incertitudini asupra perspectivelor sociale și economice din Portugalia, în special pentru microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) din această țară. Conform previziunilor, economia se va contracta cu 6,8 % în 2020, urmând să crească apoi cu 5,8 % în 2021.

| (17) | Pentru a atenua impactul imediat al pandemiei de COVID-19 asupra sănătății populației, se efectuează cheltuieli ridicate pentru sistemul de sănătate, într-o varietate de domenii. Sunt necesare investiții pentru a îmbunătăți reziliența sistemului de sănătate, a asigura echipamentele, produsele și infrastructurile necesare pentru a consolida capacitățile de răspuns la criză, inclusiv în ceea ce privește terapia intensivă, testarea, cercetarea medicală tehnologică și aplicată și asigurarea accesului universal, inclusiv în afara zonelor urbane și în regiunile ultraperiferice Madeira și Azore. În momentul izbucnirii pandemiei de COVID-19, era în curs de aplicare treptată un plan vizând introducerea unui nou model de guvernanță pentru spitalele publice, care presupunea și creșterea substanțială a bugetelor anuale. Aplicarea cu perseverență a planului în circumstanțele actuale ar putea contribui la consolidarea rezilienței sistemului de sănătate. COVID-19 a demonstrat fragilitatea structurilor de îngrijire pe termen lung din Portugalia, acestea înregistrând rate de infectare mai ridicate. În pofida îmbunătățirilor înregistrate în ultimul deceniu în ceea ce privește acoperirea teritorială a serviciilor de îngrijire pe termen lung, ratele globale de acces sunt scăzute în toate regiunile țării. În același timp, înainte de izbucnirea pandemiei de COVID-19, se preconiza deja o creștere semnificativă pe termen lung a cheltuielilor în materie de asistență medicală, ca procent din PIB. Sunt necesare eforturi continue de îmbunătățire a eficienței și a capacității sistemelor de asistență medicală și de îngrijire pe termen lung pentru a face față crizei actuale, precum și pentru a răspunde provocărilor legate de îmbătrânirea populației. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a atenua impactul imediat al pandemiei de COVID-19 asupra sănătății populației, se efectuează cheltuieli ridicate pentru sistemul de sănătate, într-o varietate de domenii. Sunt necesare investiții pentru a îmbunătăți reziliența sistemului de sănătate, a asigura echipamentele, produsele și infrastructurile necesare pentru a consolida capacitățile de răspuns la criză, inclusiv în ceea ce privește terapia intensivă, testarea, cercetarea medicală tehnologică și aplicată și asigurarea accesului universal, inclusiv în afara zonelor urbane și în regiunile ultraperiferice Madeira și Azore. În momentul izbucnirii pandemiei de COVID-19, era în curs de aplicare treptată un plan vizând introducerea unui nou model de guvernanță pentru spitalele publice, care presupunea și creșterea substanțială a bugetelor anuale. Aplicarea cu perseverență a planului în circumstanțele actuale ar putea contribui la consolidarea rezilienței sistemului de sănătate. COVID-19 a demonstrat fragilitatea structurilor de îngrijire pe termen lung din Portugalia, acestea înregistrând rate de infectare mai ridicate. În pofida îmbunătățirilor înregistrate în ultimul deceniu în ceea ce privește acoperirea teritorială a serviciilor de îngrijire pe termen lung, ratele globale de acces sunt scăzute în toate regiunile țării. În același timp, înainte de izbucnirea pandemiei de COVID-19, se preconiza deja o creștere semnificativă pe termen lung a cheltuielilor în materie de asistență medicală, ca procent din PIB. Sunt necesare eforturi continue de îmbunătățire a eficienței și a capacității sistemelor de asistență medicală și de îngrijire pe termen lung pentru a face față crizei actuale, precum și pentru a răspunde provocărilor legate de îmbătrânirea populației.

| (18) | După evoluțiile pozitive susținute de pe piața muncii înregistrate începând cu 2014, Portugalia se va confrunta acum, ca urmare a pandemiei, cu provocări extraordinare în materie de ocupare a forței de muncă. Conform previziunilor Comisiei, se preconizează că rata șomajului va crește la 9,7 % din populația activă în 2020, urmând să coboare apoi la 7,4 % în 2021, în creștere față de nivelul de 6,5 % înregistrat în 2019. Pentru a sprijini ocuparea forței de muncă și a reduce riscul pierderii locurilor de muncă, Portugalia a simplificat și a adaptat utilizarea schemei sale deja existente pentru întreruperea temporară a activității sau reducerea programului normal de lucru. Prin utilizarea bine orientată a programelor Uniunii și a programelor naționale, s-ar putea menține locurile de muncă și activitatea economică, în principal în ceea ce privește IMM-urile. În faza de redresare, politicile active în domeniul pieței forței de muncă, personalizate și bine orientate, în special perfecționarea și recalificarea profesională, vor juca un rol decisiv în menținerea pregătirii forței de muncă pentru a ocupa un loc de muncă. Cooperarea dintre angajatori, instituțiile de învățământ și de formare și serviciile publice de ocupare a forței de muncă va fi esențială pentru a genera o creștere masivă a recrutărilor. |
| --- | --- |

(18)

După evoluțiile pozitive susținute de pe piața muncii înregistrate începând cu 2014, Portugalia se va confrunta acum, ca urmare a pandemiei, cu provocări extraordinare în materie de ocupare a forței de muncă. Conform previziunilor Comisiei, se preconizează că rata șomajului va crește la 9,7 % din populația activă în 2020, urmând să coboare apoi la 7,4 % în 2021, în creștere față de nivelul de 6,5 % înregistrat în 2019. Pentru a sprijini ocuparea forței de muncă și a reduce riscul pierderii locurilor de muncă, Portugalia a simplificat și a adaptat utilizarea schemei sale deja existente pentru întreruperea temporară a activității sau reducerea programului normal de lucru. Prin utilizarea bine orientată a programelor Uniunii și a programelor naționale, s-ar putea menține locurile de muncă și activitatea economică, în principal în ceea ce privește IMM-urile. În faza de redresare, politicile active în domeniul pieței forței de muncă, personalizate și bine orientate, în special perfecționarea și recalificarea profesională, vor juca un rol decisiv în menținerea pregătirii forței de muncă pentru a ocupa un loc de muncă. Cooperarea dintre angajatori, instituțiile de învățământ și de formare și serviciile publice de ocupare a forței de muncă va fi esențială pentru a genera o creștere masivă a recrutărilor.

| (19) | Pandemia de COVID-19 necesită măsuri de atenuare a impactului social și de protejare a persoanelor aflate în situații vulnerabile, astfel încât inegalitățile să nu fie exacerbate. Printre aceste măsuri se numără sistemele de indemnizații de șomaj și de sprijin pentru venit în beneficiul lucrătorilor celor mai afectați, inclusiv al lucrătorilor independenți și al lucrătorilor care prestează muncă atipică, accesul la servicii și măsuri de promovare a reintegrării pe piața muncii. Punerea în aplicare a unui plan de urgență social național în cooperare cu partenerii sociali și societatea civilă ar putea contribui la un răspuns imediat și coordonat în scopul atenuării consecințelor sociale ale crizei. Modificările aduse politicilor pentru a contracara scăderea din ultimii ani a eficacității transferurilor sociale, de exemplu majorările venitului minim, suplimentul de solidaritate pentru persoanele în vârstă, pensiile și prestațiile familiale, au avut un efect pozitiv asupra distribuției veniturilor. Cu toate acestea, transferurile sociale (cu excepția pensiilor) au diminuat proporția populației expuse riscului de sărăcie cu numai 23,8 % în Portugalia în 2018, cu mult sub media Uniunii, de 34 %. În plus, sistemul de venit minim este printre cele mai puțin adecvate din Uniune, oferind venituri de doar 40 % din valoarea pragului național de sărăcie. |
| --- | --- |

(19)

Pandemia de COVID-19 necesită măsuri de atenuare a impactului social și de protejare a persoanelor aflate în situații vulnerabile, astfel încât inegalitățile să nu fie exacerbate. Printre aceste măsuri se numără sistemele de indemnizații de șomaj și de sprijin pentru venit în beneficiul lucrătorilor celor mai afectați, inclusiv al lucrătorilor independenți și al lucrătorilor care prestează muncă atipică, accesul la servicii și măsuri de promovare a reintegrării pe piața muncii. Punerea în aplicare a unui plan de urgență social național în cooperare cu partenerii sociali și societatea civilă ar putea contribui la un răspuns imediat și coordonat în scopul atenuării consecințelor sociale ale crizei. Modificările aduse politicilor pentru a contracara scăderea din ultimii ani a eficacității transferurilor sociale, de exemplu majorările venitului minim, suplimentul de solidaritate pentru persoanele în vârstă, pensiile și prestațiile familiale, au avut un efect pozitiv asupra distribuției veniturilor. Cu toate acestea, transferurile sociale (cu excepția pensiilor) au diminuat proporția populației expuse riscului de sărăcie cu numai 23,8 % în Portugalia în 2018, cu mult sub media Uniunii, de 34 %. În plus, sistemul de venit minim este printre cele mai puțin adecvate din Uniune, oferind venituri de doar 40 % din valoarea pragului național de sărăcie.

| (20) | Pandemia de COVID-19 impune cerințe semnificative cu privire la utilizarea tehnologiilor digitale pentru a asigura accesul continuu la educație, la formare și la activitatea economică, pe fondul adoptării în mod necesar a măsurilor de distanțare socială. Școlile și centrele de formare portugheze s-au închis, iar procesul de învățare tradițional, cu prezență în clasă, a fost întrerupt și înlocuit cu o ofertă de învățământ la distanță. Aproximativ 6 % dintre gospodării nu au acces nici în prezent la internet, fapt care afectează, conform estimărilor, 50 000 de elevi și studenți, iar accesul la internet și acoperirea rețelelor de telecomunicații variază foarte mult între zonele urbane și cele rurale. Elevii și studenții din familiile avantajate din punct de vedere socioeconomic sunt mai în măsură să depășească provocările pe care le prezintă învățământul la distanță. În plus, Portugalia are un deficit important de competențe digitale. În 2019, 48 % din populație nu avea competențe digitale de bază, aproximativ 26 % din populație neavând niciun fel de competențe digitale, iar proporția celor care nu utilizaseră niciodată internetul era de două ori mai mare decât media Uniunii. Circumstanțele actuale impun utilizarea intensivă de cursuri de formare online și eforturi pentru a ajuta persoanele afectate de excluziunea digitală să depășească obstacolele care le împiedică accesul la învățământul la distanță. Adoptarea tehnologiilor digitale de către întreprinderi pentru a oferi regimuri de muncă alternative și servicii digitale ar putea permite continuitatea activității economice a întreprinderilor ale căror servicii pot fi furnizate online, atenuându-se astfel impactul restricțiilor în anumite sectoare. Acest lucru este deosebit de relevant în Portugalia, a cărei economie este caracterizată în mare parte printr-o concentrare a microîntreprinderilor în sectoarele tradiționale. Unul dintre principalii factori care împiedică digitalizarea IMM-urilor este deficitul de cunoștințe digitale, care este determinat de nivelurile globale scăzute de alfabetizare digitală în rândul managerilor și al angajaților. |
| --- | --- |

(20)

Pandemia de COVID-19 impune cerințe semnificative cu privire la utilizarea tehnologiilor digitale pentru a asigura accesul continuu la educație, la formare și la activitatea economică, pe fondul adoptării în mod necesar a măsurilor de distanțare socială. Școlile și centrele de formare portugheze s-au închis, iar procesul de învățare tradițional, cu prezență în clasă, a fost întrerupt și înlocuit cu o ofertă de învățământ la distanță. Aproximativ 6 % dintre gospodării nu au acces nici în prezent la internet, fapt care afectează, conform estimărilor, 50 000 de elevi și studenți, iar accesul la internet și acoperirea rețelelor de telecomunicații variază foarte mult între zonele urbane și cele rurale. Elevii și studenții din familiile avantajate din punct de vedere socioeconomic sunt mai în măsură să depășească provocările pe care le prezintă învățământul la distanță. În plus, Portugalia are un deficit important de competențe digitale. În 2019, 48 % din populație nu avea competențe digitale de bază, aproximativ 26 % din populație neavând niciun fel de competențe digitale, iar proporția celor care nu utilizaseră niciodată internetul era de două ori mai mare decât media Uniunii. Circumstanțele actuale impun utilizarea intensivă de cursuri de formare online și eforturi pentru a ajuta persoanele afectate de excluziunea digitală să depășească obstacolele care le împiedică accesul la învățământul la distanță. Adoptarea tehnologiilor digitale de către întreprinderi pentru a oferi regimuri de muncă alternative și servicii digitale ar putea permite continuitatea activității economice a întreprinderilor ale căror servicii pot fi furnizate online, atenuându-se astfel impactul restricțiilor în anumite sectoare. Acest lucru este deosebit de relevant în Portugalia, a cărei economie este caracterizată în mare parte printr-o concentrare a microîntreprinderilor în sectoarele tradiționale. Unul dintre principalii factori care împiedică digitalizarea IMM-urilor este deficitul de cunoștințe digitale, care este determinat de nivelurile globale scăzute de alfabetizare digitală în rândul managerilor și al angajaților.

| (21) | Pentru a preveni falimentul în cazurile în care acest lucru este posibil și a le permite întreprinderilor să supraviețuiască șocului și să rămână competitive, Portugalia a adoptat un set de măsuri menite să sprijine întreprinderile, în principal IMM-urile, viabile afectate de instituirea măsurilor de distanțare socială, care au antrenat restricționări ale operațiunilor și o scădere a cererii pe plan național și mondial. Aceste măsuri se concentrează pe furnizarea de sprijin sub formă de lichidități, inclusiv prin intermediul garanțiilor finanțate de stat și de instituțiile financiare publice, al subvențiilor directe, al amânării plății obligațiilor fiscale, al reducerii și amânării plății contribuțiilor sociale, precum și al amânării plății chiriilor și al unui moratoriu public privind împrumuturile bancare acordate gospodăriilor și întreprinderilor. Măsurile se axează în special pe sectoarele cele mai afectate, printre care turismul, sectorul ospitalității și activitățile economice conexe, precum și pe întreprinderile producătoare și exportatoare. Este important ca aceste măsuri să fie puse în aplicare la timp și în mod eficient de către instituțiile publice și intermediarii privați. În acest context, guvernul portughez a raționalizat procesul de accesare a liniilor de credit, mai precis documentația pe care trebuie să o prezinte întreprinderile. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar, precum și de condițiile de finanțare a economiei. Alte măsuri de politică vizează sprijinirea antreprenoriatului și a lucrătorilor independenți. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a preveni falimentul în cazurile în care acest lucru este posibil și a le permite întreprinderilor să supraviețuiască șocului și să rămână competitive, Portugalia a adoptat un set de măsuri menite să sprijine întreprinderile, în principal IMM-urile, viabile afectate de instituirea măsurilor de distanțare socială, care au antrenat restricționări ale operațiunilor și o scădere a cererii pe plan național și mondial. Aceste măsuri se concentrează pe furnizarea de sprijin sub formă de lichidități, inclusiv prin intermediul garanțiilor finanțate de stat și de instituțiile financiare publice, al subvențiilor directe, al amânării plății obligațiilor fiscale, al reducerii și amânării plății contribuțiilor sociale, precum și al amânării plății chiriilor și al unui moratoriu public privind împrumuturile bancare acordate gospodăriilor și întreprinderilor. Măsurile se axează în special pe sectoarele cele mai afectate, printre care turismul, sectorul ospitalității și activitățile economice conexe, precum și pe întreprinderile producătoare și exportatoare. Este important ca aceste măsuri să fie puse în aplicare la timp și în mod eficient de către instituțiile publice și intermediarii privați. În acest context, guvernul portughez a raționalizat procesul de accesare a liniilor de credit, mai precis documentația pe care trebuie să o prezinte întreprinderile. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar, precum și de condițiile de finanțare a economiei. Alte măsuri de politică vizează sprijinirea antreprenoriatului și a lucrătorilor independenți.

| (22) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Investițiile de stimulare a creșterii economice care vizează să sprijine cercetarea și inovarea, digitalizarea, conectivitatea și tranziția verde vor contribui la redresarea economiei portugheze și o vor reorienta către o creștere durabilă pe termen lung. Investițiile în infrastructura de transport ar putea oferi soluții la situarea periferică a Portugaliei, în special prin realizarea conexiunilor feroviare cu Spania care încă lipsesc și prin autorizarea exploatării potențialului subutilizat al porturilor portugheze. Conform Planului național al Portugaliei privind energia și clima, sunt necesare investiții importante în vederea realizării tranziției climatice și energetice. Există încă un potențial semnificativ de îmbunătățire a eficienței energetice a clădirilor și de reducere a consumului de energie al întreprinderilor. O mai bună conectivitate energetică în cadrul Peninsulei Iberice ar putea permite o concurență mai intensă și ar facilita utilizarea energiei din surse regenerabile. De asemenea, prin investiții s-ar putea sprijini anticiparea efectelor negative ale schimbărilor climatice, cum ar fi inundațiile și incendiile forestiere, precum și îmbunătățirea gestionării apei și a deșeurilor și dezvoltarea potențialului economiei circulare. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Portugalia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Portugalia ar putea astfel să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(22)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Investițiile de stimulare a creșterii economice care vizează să sprijine cercetarea și inovarea, digitalizarea, conectivitatea și tranziția verde vor contribui la redresarea economiei portugheze și o vor reorienta către o creștere durabilă pe termen lung. Investițiile în infrastructura de transport ar putea oferi soluții la situarea periferică a Portugaliei, în special prin realizarea conexiunilor feroviare cu Spania care încă lipsesc și prin autorizarea exploatării potențialului subutilizat al porturilor portugheze. Conform Planului național al Portugaliei privind energia și clima, sunt necesare investiții importante în vederea realizării tranziției climatice și energetice. Există încă un potențial semnificativ de îmbunătățire a eficienței energetice a clădirilor și de reducere a consumului de energie al întreprinderilor. O mai bună conectivitate energetică în cadrul Peninsulei Iberice ar putea permite o concurență mai intensă și ar facilita utilizarea energiei din surse regenerabile. De asemenea, prin investiții s-ar putea sprijini anticiparea efectelor negative ale schimbărilor climatice, cum ar fi inundațiile și incendiile forestiere, precum și îmbunătățirea gestionării apei și a deșeurilor și dezvoltarea potențialului economiei circulare. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Portugalia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Portugalia ar putea astfel să utilizeze acest fond în mod optim.

| (23) | Sistemul de justiție portughez a devenit mai eficient în ultimii ani, datorită unei serii de măsuri care continuă să fie puse în aplicare. Cu toate acestea, pandemia și recesiunea cauzată de aceasta pot conduce la o creștere a numărului de litigii, care ar putea exacerba blocajele rămase, în special procedurile îndelungate și numărul mare de cauze acumulate pe rolul instanțelor administrative și fiscale. O mai mare eficiență și reziliență a sistemului judiciar ar putea îmbunătăți mediul de afaceri, fapt care ar fi deosebit de benefic pentru IMM-urile și investitorii naționali. |
| --- | --- |

(23)

Sistemul de justiție portughez a devenit mai eficient în ultimii ani, datorită unei serii de măsuri care continuă să fie puse în aplicare. Cu toate acestea, pandemia și recesiunea cauzată de aceasta pot conduce la o creștere a numărului de litigii, care ar putea exacerba blocajele rămase, în special procedurile îndelungate și numărul mare de cauze acumulate pe rolul instanțelor administrative și fiscale. O mai mare eficiență și reziliență a sistemului judiciar ar putea îmbunătăți mediul de afaceri, fapt care ar fi deosebit de benefic pentru IMM-urile și investitorii naționali.

| (24) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(24)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (25) | În ultimii ani s-au înregistrat o serie de îmbunătățiri agregate ale sistemului bancar portughez. Indicatorii de rentabilitate s-au îmbunătățit datorită eforturilor de creștere a eficienței sectorului și de reducere a provizioanelor și a deprecierilor. Pe baza rentabilității mai mari, sistemul bancar și-a urmat tendința de îmbunătățire a ratelor de adecvare a capitalului. Cu toate acestea, nivelurile fondurilor proprii se situează încă sub media Uniunii. Rata creditelor neperformante și-a continuat tendința multianuală descendentă, dar rămâne de două ori mai mare decât media Uniunii. Capacitatea de generare de venituri continuă să reprezinte o provocare pe fondul ratelor scăzute ale dobânzii, într-o economie cu un nivel de îndatorare încă ridicat. Criza provocată de COVID-19, mediul caracterizat de rate scăzute ale dobânzii și, de asemenea, o anumită expunere față de țările care depind de petrol vor genera provocări la adresa sectorului bancar și se vor reflecta în calitatea creditului împrumuturilor acordate. |
| --- | --- |

(25)

În ultimii ani s-au înregistrat o serie de îmbunătățiri agregate ale sistemului bancar portughez. Indicatorii de rentabilitate s-au îmbunătățit datorită eforturilor de creștere a eficienței sectorului și de reducere a provizioanelor și a deprecierilor. Pe baza rentabilității mai mari, sistemul bancar și-a urmat tendința de îmbunătățire a ratelor de adecvare a capitalului. Cu toate acestea, nivelurile fondurilor proprii se situează încă sub media Uniunii. Rata creditelor neperformante și-a continuat tendința multianuală descendentă, dar rămâne de două ori mai mare decât media Uniunii. Capacitatea de generare de venituri continuă să reprezinte o provocare pe fondul ratelor scăzute ale dobânzii, într-o economie cu un nivel de îndatorare încă ridicat. Criza provocată de COVID-19, mediul caracterizat de rate scăzute ale dobânzii și, de asemenea, o anumită expunere față de țările care depind de petrol vor genera provocări la adresa sectorului bancar și se vor reflecta în calitatea creditului împrumuturilor acordate.

| (26) | Procedurile de insolvență îndelungate au fost identificate ca fiind unul dintre principalii factori care împiedică băncile să trateze cu promptitudine problema stocului existent de credite neperformante. Acestea au, de asemenea, o influență substanțială asupra stabilirii prețurilor acestor active pe piața secundară, întrucât rezultatele, măsurate pe baza plăților efectuate către creditori, sunt insuficiente. Defalcarea creditelor neperformante arată în continuare o pondere constant ridicată a creditelor acordate firmelor (aproximativ două treimi), care se pretează cel mai puțin unei abordări rapide și standardizate. În ultimii ani, atât procedurile de insolvență, cât și procedurile de executare în materie civilă au făcut obiectul mai multor modificări. Anumite ajustări suplimentare, având ca obiect în special întârzierile nejustificate, ar sprijini atât creditorii, cât și debitorii, aceștia din urmă beneficiind astfel de un nou început. |
| --- | --- |

(26)

Procedurile de insolvență îndelungate au fost identificate ca fiind unul dintre principalii factori care împiedică băncile să trateze cu promptitudine problema stocului existent de credite neperformante. Acestea au, de asemenea, o influență substanțială asupra stabilirii prețurilor acestor active pe piața secundară, întrucât rezultatele, măsurate pe baza plăților efectuate către creditori, sunt insuficiente. Defalcarea creditelor neperformante arată în continuare o pondere constant ridicată a creditelor acordate firmelor (aproximativ două treimi), care se pretează cel mai puțin unei abordări rapide și standardizate. În ultimii ani, atât procedurile de insolvență, cât și procedurile de executare în materie civilă au făcut obiectul mai multor modificări. Anumite ajustări suplimentare, având ca obiect în special întârzierile nejustificate, ar sprijini atât creditorii, cât și debitorii, aceștia din urmă beneficiind astfel de un nou început.

| (27) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Portugalia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(27)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Portugalia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (28) | Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Portugalia ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama de orientările politice din partea Eurogrupului. |
| --- | --- |

(28)

Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Portugalia ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama de orientările politice din partea Eurogrupului.

| (29) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Portugaliei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Portugaliei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Portugalia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(29)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Portugaliei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Portugaliei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Portugalia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (30) | Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (9) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(30)

Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (9) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

| (31) | În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 2, 3 și 4, |
| --- | --- |

(31)

În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 2, 3 și 4,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Portugalia să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să consolideze reziliența sistemului de sănătate și să asigure un acces egal la asistență medicală și îngrijire pe termen lung de calitate. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să sprijine ocuparea forței de muncă și să acorde prioritate măsurilor de menținere a locurilor de muncă. Să garanteze o protecție socială și un sprijin pentru venit suficiente și eficace. Să sprijine utilizarea tehnologiilor digitale pentru a asigura un acces egal la educație și formare de calitate și pentru a stimula competitivitatea întreprinderilor. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să pună în aplicare măsurile temporare care vizează asigurarea accesului la lichidități al întreprinderilor, mai ales al IMM-urilor. Să asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei aferente și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, către infrastructura feroviară și către inovare. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să sporească eficiența instanțelor administrative și fiscale. |
| --- | --- |

4.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 129.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu prestațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

7

(8)  Impactul bugetar este exprimat ca procentaj din PIB-ul pe anul 2020, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020 (200,4 miliarde EUR).

8

(9)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/149 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/149

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al României pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al României pentru 2020

(2020/C 282/23)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat România ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat România ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

| (2) | Raportul de țară pentru România din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de România în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de România în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că România se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, vulnerabilitățile sunt legate de competitivitatea prin costuri și de adâncirea deficitului de cont curent în contextul unei politici fiscal-bugetare expansioniste și al unui mediu de afaceri imprevizibil. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru România din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de România în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de România în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că România se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, vulnerabilitățile sunt legate de competitivitatea prin costuri și de adâncirea deficitului de cont curent în contextul unei politici fiscal-bugetare expansioniste și al unui mediu de afaceri imprevizibil.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. România este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. România este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale României din cauza decalajelor semnificative în materie de investiții și de productivitate a forței de muncă și a profilurilor de specializare diferite. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale în România, inversând tendința observată deja de reducere ușoară a disparităților dintre capitală și restul regiunilor sau dintre zonele urbane și cele rurale. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale României din cauza decalajelor semnificative în materie de investiții și de productivitate a forței de muncă și a profilurilor de specializare diferite. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale în România, inversând tendința observată deja de reducere ușoară a disparităților dintre capitală și restul regiunilor sau dintre zonele urbane și cele rurale. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | România și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 8 mai 2020 și Programul de convergență pentru 2020 la 14 mai 2020. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

România și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 8 mai 2020 și Programul de convergență pentru 2020 la 14 mai 2020. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, România face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, România face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere.

| (12) | La 3 aprilie 2020, Consiliul a adoptat Decizia (UE) 2020/509 (7), care a concluzionat că în România există un deficit excesiv ca urmare a nerespectării în 2019 a criteriului privind deficitul. Concluzia s-a bazat pe obiectivele fiscal-bugetare actualizate ale guvernului, care au reflectat datele privind execuția bugetară de la începutul exercițiului până în prezent. Deficitul public pentru 2019, de 4,3 % din produsul intern brut (PIB), a confirmat nerespectarea criteriului. Nerespectarea este rezultatul unei acumulări constante a dezechilibrelor bugetare, cauzată de politica fiscal-bugetară expansionistă aplicată începând din 2016, într-o perioadă de creștere economică puternică. Derogările sistematice și repetate de la normele fiscal-bugetare naționale în perioada respectivă au făcut ca normele respective să devină în mare măsură inoperante. În plus, în repetate rânduri, România nu a luat măsurile eficace care se impuneau pentru a da curs recomandărilor care i-au fost adresate de Consiliu în contextul procedurii aplicabile abaterilor semnificative. La 3 aprilie 2020, Consiliul a emis, de asemenea, o recomandare (8) în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România până cel târziu în 2022. |
| --- | --- |

(12)

La 3 aprilie 2020, Consiliul a adoptat Decizia (UE) 2020/509 (7), care a concluzionat că în România există un deficit excesiv ca urmare a nerespectării în 2019 a criteriului privind deficitul. Concluzia s-a bazat pe obiectivele fiscal-bugetare actualizate ale guvernului, care au reflectat datele privind execuția bugetară de la începutul exercițiului până în prezent. Deficitul public pentru 2019, de 4,3 % din produsul intern brut (PIB), a confirmat nerespectarea criteriului. Nerespectarea este rezultatul unei acumulări constante a dezechilibrelor bugetare, cauzată de politica fiscal-bugetară expansionistă aplicată începând din 2016, într-o perioadă de creștere economică puternică. Derogările sistematice și repetate de la normele fiscal-bugetare naționale în perioada respectivă au făcut ca normele respective să devină în mare măsură inoperante. În plus, în repetate rânduri, România nu a luat măsurile eficace care se impuneau pentru a da curs recomandărilor care i-au fost adresate de Consiliu în contextul procedurii aplicabile abaterilor semnificative. La 3 aprilie 2020, Consiliul a emis, de asemenea, o recomandare (8) în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România până cel târziu în 2022.

| (13) | Sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice ale României era deja în pericol înainte de izbucnirea epidemiei de COVID-19, ca urmare a deficitelor bugetare ridicate și a creșterii semnificative preconizate a costurilor legate de îmbătrânirea populației, în special a pensiilor. Pensiile pentru limită de vârstă au fost majorate cu 15 % în septembrie 2019 și, în temeiul unei legi privind pensiile adoptate în vara anului 2019, urmează să fie majorate cu 40 % în septembrie 2020 și să fie recalculate în sensul creșterii în septembrie 2021. Prin urmare, cheltuielile cu pensiile ar urma să crească substanțial în perioada 2020-2022. Riscurile legate de sustenabilitatea finanțelor publice sunt amplificate de impactul pandemiei de COVID-19 asupra activității economice și de efortul fiscal-bugetar necesar pentru amortizarea impactului. Ca urmare a deciziilor anterioare în materie de politică fiscal-bugetară, România dispune de rezerve bugetare limitate pentru a face față impactului epidemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

Sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice ale României era deja în pericol înainte de izbucnirea epidemiei de COVID-19, ca urmare a deficitelor bugetare ridicate și a creșterii semnificative preconizate a costurilor legate de îmbătrânirea populației, în special a pensiilor. Pensiile pentru limită de vârstă au fost majorate cu 15 % în septembrie 2019 și, în temeiul unei legi privind pensiile adoptate în vara anului 2019, urmează să fie majorate cu 40 % în septembrie 2020 și să fie recalculate în sensul creșterii în septembrie 2021. Prin urmare, cheltuielile cu pensiile ar urma să crească substanțial în perioada 2020-2022. Riscurile legate de sustenabilitatea finanțelor publice sunt amplificate de impactul pandemiei de COVID-19 asupra activității economice și de efortul fiscal-bugetar necesar pentru amortizarea impactului. Ca urmare a deciziilor anterioare în materie de politică fiscal-bugetară, România dispune de rezerve bugetare limitate pentru a face față impactului epidemiei de COVID-19.

| (14) | În Programul de convergență al României pentru 2020, se preconizează o deteriorare a soldului global al bugetului general de la un deficit de 4,3 % din PIB în 2019 la un deficit de 6,7 % din PIB în 2020 și se estimează totodată că ponderea datoriei publice în PIB va crește de la 35,2 % în 2019 la 40,9 % în 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. În plus, proiecțiile bugetare țin cont de o serie de riscuri, și anume de faptul că anumite elemente de venituri nu par să fie estimate în conformitate cu proiecțiile macroeconomice care stau la baza acestora, în timp ce moderarea unor elemente de cheltuieli curente pare să se bazeze pe măsuri de consolidare fiscal-bugetară care nu sunt specificate în program. |
| --- | --- |

(14)

În Programul de convergență al României pentru 2020, se preconizează o deteriorare a soldului global al bugetului general de la un deficit de 4,3 % din PIB în 2019 la un deficit de 6,7 % din PIB în 2020 și se estimează totodată că ponderea datoriei publice în PIB va crește de la 35,2 % în 2019 la 40,9 % în 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. În plus, proiecțiile bugetare țin cont de o serie de riscuri, și anume de faptul că anumite elemente de venituri nu par să fie estimate în conformitate cu proiecțiile macroeconomice care stau la baza acestora, în timp ce moderarea unor elemente de cheltuieli curente pare să se bazeze pe măsuri de consolidare fiscal-bugetară care nu sunt specificate în program.

| (15) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, România a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 1,2 % din PIB. Măsurile includ indemnizații de șomaj tehnic pentru angajați și prestații similare pentru alte categorii de lucrători, cheltuieli pentru achiziționarea de echipamente medicale și alte cheltuieli care contribuie la lupta împotriva COVID-19, precum și prime pentru angajații din sectorul sănătății care lucrează cu pacienți infectați cu COVID-19. În plus, guvernul a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Măsurile respective includ amânarea plății impozitelor, accelerarea rambursării taxei pe valoarea adăugată (TVA), garanții pentru împrumuturi oferite întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), un moratoriu temporar la plata ratelor la împrumuturile bancare pentru gospodării și IMM-uri, precum și amânarea plății chiriei și a facturilor la utilități pentru IMM-uri. În general, măsurile adoptate de Guvernul României sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. |
| --- | --- |

(15)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, România a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 1,2 % din PIB. Măsurile includ indemnizații de șomaj tehnic pentru angajați și prestații similare pentru alte categorii de lucrători, cheltuieli pentru achiziționarea de echipamente medicale și alte cheltuieli care contribuie la lupta împotriva COVID-19, precum și prime pentru angajații din sectorul sănătății care lucrează cu pacienți infectați cu COVID-19. În plus, guvernul a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Măsurile respective includ amânarea plății impozitelor, accelerarea rambursării taxei pe valoarea adăugată (TVA), garanții pentru împrumuturi oferite întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), un moratoriu temporar la plata ratelor la împrumuturile bancare pentru gospodării și IMM-uri, precum și amânarea plății chiriei și a facturilor la utilități pentru IMM-uri. În general, măsurile adoptate de Guvernul României sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020.

| (16) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al României va fi de –9,2 % din PIB în 2020 și de –11,4 % din PIB în 2021. Comisia estimează că ponderea datoriei publice în PIB va ajunge la 46,2 % în 2020. |
| --- | --- |

(16)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al României va fi de –9,2 % din PIB în 2020 și de –11,4 % din PIB în 2021. Comisia estimează că ponderea datoriei publice în PIB va ajunge la 46,2 % în 2020.

| (17) | România a declarat starea de urgență la 16 martie 2020. La 25 martie 2020, au fost închise toate școlile și magazinele, cu excepția celor care vând produse de primă necesitate, și s-au introdus restricții de trecere a frontierei. Deplasările în spațiile publice au fost permise doar în cazuri limitate, cu măsuri mai stricte pentru persoanele în vârstă de peste 65 de ani. România a interzis, de asemenea, călătoriile internaționale în anumite țări și a plasat mai multe orașe în carantină strictă. Această situație a afectat sectorul de producție al economiei, întrucât măsurile de limitare a mișcării persoanelor au avut un impact negativ grav asupra activității economice. În sectorul industrial, mai mulți producători au oprit producția în a doua jumătate a lunii martie, ceea ce a generat efecte de propagare în sectoare-cheie, cum ar fi industria autovehiculelor. O situație similară se observă în sectorul comerțului cu amănuntul și în sectorul ospitalității. Efectul agregat va fi instalarea recesiunii economice în 2020. La 14 mai 2020 a fost ridicată starea de urgență, iar România a anunțat că va elimina treptat măsurile de restrângere a deplasărilor persoanelor. Începând cu 15 mai 2020, s-au introdus măsuri în vederea relaxării restricțiilor de deplasare în interiorul orașelor, a redeschiderii parțiale a spațiilor de vânzare cu amănuntul și a impunerii obligativității purtării măștilor de protecție în spații publice și comerciale închise, în mijloacele de transport public și la locul de muncă. Unii producători din industria autovehiculelor și-au reluat treptat activitatea la sfârșitul lunii aprilie și la începutul lunii mai 2020. Guvernul pregătește și alte măsuri pentru relansarea economiei. |
| --- | --- |

(17)

România a declarat starea de urgență la 16 martie 2020. La 25 martie 2020, au fost închise toate școlile și magazinele, cu excepția celor care vând produse de primă necesitate, și s-au introdus restricții de trecere a frontierei. Deplasările în spațiile publice au fost permise doar în cazuri limitate, cu măsuri mai stricte pentru persoanele în vârstă de peste 65 de ani. România a interzis, de asemenea, călătoriile internaționale în anumite țări și a plasat mai multe orașe în carantină strictă. Această situație a afectat sectorul de producție al economiei, întrucât măsurile de limitare a mișcării persoanelor au avut un impact negativ grav asupra activității economice. În sectorul industrial, mai mulți producători au oprit producția în a doua jumătate a lunii martie, ceea ce a generat efecte de propagare în sectoare-cheie, cum ar fi industria autovehiculelor. O situație similară se observă în sectorul comerțului cu amănuntul și în sectorul ospitalității. Efectul agregat va fi instalarea recesiunii economice în 2020. La 14 mai 2020 a fost ridicată starea de urgență, iar România a anunțat că va elimina treptat măsurile de restrângere a deplasărilor persoanelor. Începând cu 15 mai 2020, s-au introdus măsuri în vederea relaxării restricțiilor de deplasare în interiorul orașelor, a redeschiderii parțiale a spațiilor de vânzare cu amănuntul și a impunerii obligativității purtării măștilor de protecție în spații publice și comerciale închise, în mijloacele de transport public și la locul de muncă. Unii producători din industria autovehiculelor și-au reluat treptat activitatea la sfârșitul lunii aprilie și la începutul lunii mai 2020. Guvernul pregătește și alte măsuri pentru relansarea economiei.

| (18) | Pandemia exercită o presiune fără precedent asupra sistemului de sănătate. Criza a lovit un sistem caracterizat prin deficiențe structurale, cum ar fi nivelul scăzut al fondurilor alocate și accesul inegal la asistență medicală. În acest context, îmbunătățirea rezilienței sistemului de sănătate și a capacității sale de a răspunde la șocuri reprezintă o provocare majoră. Printre măsurile de răspuns imediat adoptate, România a achiziționat produse medicale esențiale și a inclus costurile medicale pentru tratarea COVID-19 în pachetul minimal de servicii pentru persoanele neasigurate. Deficitul considerabil de forță de muncă în sectorul sănătății, inclusiv deficitul de medici de familie, precum și infrastructura medicală vetustă, lipsa produselor medicale, formarea insuficientă a personalului medical și gradul limitat de continuitate și integrare între diferitele niveluri de îngrijire slăbesc reziliența sistemului de sănătate. Deja înainte de criza provocată de COVID-19, cazurile de nevoi medicale nesatisfăcute semnalate erau în creștere și este foarte probabil ca accesul la asistența medicală să se fi deteriorat între timp. Pandemia a evidențiat și mai mult disparitățile regionale și lacunele în acoperirea asigurărilor de sănătate ale grupurilor cu venituri reduse și ale persoanelor în vârstă. Pe termen mai lung, îmbătrânirea populației și migrația sunt probleme care exercită o presiune din ce în ce mai mare asupra sustenabilității sistemului de sănătate. În contextul COVID-19, este la fel de important să se abordeze problemele structurale, inclusiv elaborarea de servicii de asistență medicală preventivă, ambulatorie și comunitară prin măsuri de politici publice bine orientate. Vor fi necesare investiții pe termen lung pentru a consolida sistemul de sănătate din România prin asigurarea disponibilității personalului și a echipamentelor medicale, prin promovarea cercetării tehnologice și aplicate și prin îmbunătățirea acoperirii și a accesibilității serviciilor de sănătate pentru toți cetățenii, inclusiv în zonele neurbane și inclusiv prin utilizarea serviciilor de e-sănătate. |
| --- | --- |

(18)

Pandemia exercită o presiune fără precedent asupra sistemului de sănătate. Criza a lovit un sistem caracterizat prin deficiențe structurale, cum ar fi nivelul scăzut al fondurilor alocate și accesul inegal la asistență medicală. În acest context, îmbunătățirea rezilienței sistemului de sănătate și a capacității sale de a răspunde la șocuri reprezintă o provocare majoră. Printre măsurile de răspuns imediat adoptate, România a achiziționat produse medicale esențiale și a inclus costurile medicale pentru tratarea COVID-19 în pachetul minimal de servicii pentru persoanele neasigurate. Deficitul considerabil de forță de muncă în sectorul sănătății, inclusiv deficitul de medici de familie, precum și infrastructura medicală vetustă, lipsa produselor medicale, formarea insuficientă a personalului medical și gradul limitat de continuitate și integrare între diferitele niveluri de îngrijire slăbesc reziliența sistemului de sănătate. Deja înainte de criza provocată de COVID-19, cazurile de nevoi medicale nesatisfăcute semnalate erau în creștere și este foarte probabil ca accesul la asistența medicală să se fi deteriorat între timp. Pandemia a evidențiat și mai mult disparitățile regionale și lacunele în acoperirea asigurărilor de sănătate ale grupurilor cu venituri reduse și ale persoanelor în vârstă. Pe termen mai lung, îmbătrânirea populației și migrația sunt probleme care exercită o presiune din ce în ce mai mare asupra sustenabilității sistemului de sănătate. În contextul COVID-19, este la fel de important să se abordeze problemele structurale, inclusiv elaborarea de servicii de asistență medicală preventivă, ambulatorie și comunitară prin măsuri de politici publice bine orientate. Vor fi necesare investiții pe termen lung pentru a consolida sistemul de sănătate din România prin asigurarea disponibilității personalului și a echipamentelor medicale, prin promovarea cercetării tehnologice și aplicate și prin îmbunătățirea acoperirii și a accesibilității serviciilor de sănătate pentru toți cetățenii, inclusiv în zonele neurbane și inclusiv prin utilizarea serviciilor de e-sănătate.

| (19) | Creșterea economică rapidă din ultimii ani a dus la o îmbunătățire a condițiilor sociale. Venitul brut disponibil al gospodăriilor a crescut cu 5,7 % în 2019. Riscul de sărăcie și excluziune socială, de 31,2 % în 2019, a fost printre cele mai ridicate din Uniune, deși urmează o traiectorie descendentă constantă. Cu toate acestea, impactul pandemiei asupra economiei poate duce la deteriorarea condițiilor sociale. Se preconizează că sărăcia și excluziunea socială, inclusiv sărăcia în rândul copiilor și al persoanelor încadrate în muncă, precum și inegalitatea veniturilor vor crește, afectând cel mai mult grupurile vulnerabile precum lucrătorii cu contracte atipice, lucrătorii nedeclarați, lucrătorii independenți, romii, persoanele cu handicap, persoanele în vârstă și persoanele fără adăpost. Gradul de acoperire și de adecvare a măsurilor de protecție socială și eficacitatea sistemului fiscal și de securitate socială în ceea ce privește redistribuirea veniturilor rămân limitate. Copiii din zonele rurale și din așezările informale au acces limitat la educație și îngrijire timpurie de bună calitate, la o alimentație, o asistență medicală și locuințe adecvate. Transferurile sociale au un impact foarte limitat asupra reducerii sărăciei, iar indicatorul social de referință utilizat ca bază pentru calcularea majorității prestațiilor sociale nu a fost actualizat din 2008. Adecvarea ajutorului pentru venitul minim rămâne una dintre cele mai scăzute din Uniune. Deși reforma venitului minim de incluziune a fost adoptată în 2016, aplicarea sa a fost amânată din nou pentru 2021. Serviciile sociale și serviciile esențiale rămân în mare măsură insuficiente, inclusiv în domenii precum apa și salubritatea, energia și locuințele. Mai mult decât atât, distribuția teritorială a acestor servicii este neuniformă și se caracterizează prin disparități semnificative între zonele urbane și cele rurale, precum și între regiuni. Această situație ar putea limita capacitatea de contracarare a impactului pandemiei. Potențialul economiei sociale de a îmbunătăți condițiile sociale nu este încă valorificat. |
| --- | --- |

(19)

Creșterea economică rapidă din ultimii ani a dus la o îmbunătățire a condițiilor sociale. Venitul brut disponibil al gospodăriilor a crescut cu 5,7 % în 2019. Riscul de sărăcie și excluziune socială, de 31,2 % în 2019, a fost printre cele mai ridicate din Uniune, deși urmează o traiectorie descendentă constantă. Cu toate acestea, impactul pandemiei asupra economiei poate duce la deteriorarea condițiilor sociale. Se preconizează că sărăcia și excluziunea socială, inclusiv sărăcia în rândul copiilor și al persoanelor încadrate în muncă, precum și inegalitatea veniturilor vor crește, afectând cel mai mult grupurile vulnerabile precum lucrătorii cu contracte atipice, lucrătorii nedeclarați, lucrătorii independenți, romii, persoanele cu handicap, persoanele în vârstă și persoanele fără adăpost. Gradul de acoperire și de adecvare a măsurilor de protecție socială și eficacitatea sistemului fiscal și de securitate socială în ceea ce privește redistribuirea veniturilor rămân limitate. Copiii din zonele rurale și din așezările informale au acces limitat la educație și îngrijire timpurie de bună calitate, la o alimentație, o asistență medicală și locuințe adecvate. Transferurile sociale au un impact foarte limitat asupra reducerii sărăciei, iar indicatorul social de referință utilizat ca bază pentru calcularea majorității prestațiilor sociale nu a fost actualizat din 2008. Adecvarea ajutorului pentru venitul minim rămâne una dintre cele mai scăzute din Uniune. Deși reforma venitului minim de incluziune a fost adoptată în 2016, aplicarea sa a fost amânată din nou pentru 2021. Serviciile sociale și serviciile esențiale rămân în mare măsură insuficiente, inclusiv în domenii precum apa și salubritatea, energia și locuințele. Mai mult decât atât, distribuția teritorială a acestor servicii este neuniformă și se caracterizează prin disparități semnificative între zonele urbane și cele rurale, precum și între regiuni. Această situație ar putea limita capacitatea de contracarare a impactului pandemiei. Potențialul economiei sociale de a îmbunătăți condițiile sociale nu este încă valorificat.

| (20) | Pe parcursul anului 2019, evoluțiile de pe piața forței de muncă au rămas pozitive, dar persistă disparități între regiuni, între zonele rurale și cele urbane și între grupurile socioeconomice. Se înregistrează niveluri ridicate de inactivitate, mai ales în rândul femeilor, al tinerilor, al persoanelor slab calificate, al persoanelor cu handicap și al persoanelor în vârstă. În contextul epidemiei de COVID-19, este foarte probabil ca provocările existente să se accentueze, pe fondul creșterii rapide a șomajului și a inactivității. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 6,5 % în 2020 și va coborî apoi la 5,4 % în 2021. Munca nedeclarată continuă să fie o problemă, iar impactul negativ al acesteia ar putea fi exacerbat în contextul actual, subliniind necesitatea sprijinirii tranziției către munca declarată. Prin urmare, este esențial să se furnizeze în timp util servicii personalizate, care să răspundă nevoilor grupurilor vulnerabile și ale lucrătorilor afectați de criză. Pe lângă schema de indemnizații de șomaj tehnic lansată recent, dezvoltarea accesului la sistemele de șomaj temporar, promovarea măsurilor de sprijin pentru venit și disponibilitatea formulelor de organizare flexibilă a muncii și de telemuncă pentru lucrătorii afectați, cu implicarea partenerilor sociali, sunt cruciale pentru consolidarea rezilienței pieței forței de muncă pe termen scurt și pe termen lung. |
| --- | --- |

(20)

Pe parcursul anului 2019, evoluțiile de pe piața forței de muncă au rămas pozitive, dar persistă disparități între regiuni, între zonele rurale și cele urbane și între grupurile socioeconomice. Se înregistrează niveluri ridicate de inactivitate, mai ales în rândul femeilor, al tinerilor, al persoanelor slab calificate, al persoanelor cu handicap și al persoanelor în vârstă. În contextul epidemiei de COVID-19, este foarte probabil ca provocările existente să se accentueze, pe fondul creșterii rapide a șomajului și a inactivității. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 6,5 % în 2020 și va coborî apoi la 5,4 % în 2021. Munca nedeclarată continuă să fie o problemă, iar impactul negativ al acesteia ar putea fi exacerbat în contextul actual, subliniind necesitatea sprijinirii tranziției către munca declarată. Prin urmare, este esențial să se furnizeze în timp util servicii personalizate, care să răspundă nevoilor grupurilor vulnerabile și ale lucrătorilor afectați de criză. Pe lângă schema de indemnizații de șomaj tehnic lansată recent, dezvoltarea accesului la sistemele de șomaj temporar, promovarea măsurilor de sprijin pentru venit și disponibilitatea formulelor de organizare flexibilă a muncii și de telemuncă pentru lucrătorii afectați, cu implicarea partenerilor sociali, sunt cruciale pentru consolidarea rezilienței pieței forței de muncă pe termen scurt și pe termen lung.

| (21) | Pe fondul evoluțiilor demografice și al relevanței limitate a educației și a formării profesionale pe piața forței de muncă, neconcordanța persistentă între cererea și oferta de competențe și lipsa de personal calificat limitau potențialul de creștere economică al României chiar și înainte de pandemie. Procentul adulților care participă la activități de învățare, de 1,3 % în 2019, este unul dintre cele mai scăzute din Uniune. Participarea redusă la educația și îngrijirea timpurie accentuează inegalitatea de șanse între elevi. Echitatea, caracterul incluziv și calitatea educației rămân provocări importante și subliniază necesitatea unor reforme strategice în acest domeniu. În ciuda unor progrese realizate în ultimii ani, România înregistrează o pondere ridicată a persoanelor care au părăsit timpuriu școala (15,3 % în 2019) și a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (14,7 %, în creștere ușoară față de 2018). Nu există încă un mecanism integrat, la nivel național, care să abordeze problema părăsirii timpurii a școlii. Nu se constată nicio îmbunătățire a rezultatelor școlare, în special în rândul copiilor din zonele rurale și din zonele defavorizate din punct de vedere economic. Participarea la învățământul superior este redusă și rămâne insuficient aliniată la nevoile pieței forței de muncă. Numărul absolvenților de facultăți din domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM) rămâne scăzut. România are rezultate slabe în ceea ce privește numeroase componente ale Indicelui economiei și societății digitale, inclusiv serviciile publice digitale, competențele digitale ale populației în ansamblu și digitalizarea întreprinderilor. Competențele digitale de bază și competențele elementare de utilizare a programelor informatice sunt printre cele mai scăzute din Uniune. Din cauza infrastructurii digitale inegale și a competențelor digitale insuficiente, trecerea la învățământul la distanță în contextul epidemiei de COVID-19 creează probleme pentru instituțiile de învățământ și formare, pentru cadrele didactice și pentru elevi, în special pentru elevii defavorizați și pentru romi. |
| --- | --- |

(21)

Pe fondul evoluțiilor demografice și al relevanței limitate a educației și a formării profesionale pe piața forței de muncă, neconcordanța persistentă între cererea și oferta de competențe și lipsa de personal calificat limitau potențialul de creștere economică al României chiar și înainte de pandemie. Procentul adulților care participă la activități de învățare, de 1,3 % în 2019, este unul dintre cele mai scăzute din Uniune. Participarea redusă la educația și îngrijirea timpurie accentuează inegalitatea de șanse între elevi. Echitatea, caracterul incluziv și calitatea educației rămân provocări importante și subliniază necesitatea unor reforme strategice în acest domeniu. În ciuda unor progrese realizate în ultimii ani, România înregistrează o pondere ridicată a persoanelor care au părăsit timpuriu școala (15,3 % în 2019) și a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (14,7 %, în creștere ușoară față de 2018). Nu există încă un mecanism integrat, la nivel național, care să abordeze problema părăsirii timpurii a școlii. Nu se constată nicio îmbunătățire a rezultatelor școlare, în special în rândul copiilor din zonele rurale și din zonele defavorizate din punct de vedere economic. Participarea la învățământul superior este redusă și rămâne insuficient aliniată la nevoile pieței forței de muncă. Numărul absolvenților de facultăți din domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM) rămâne scăzut. România are rezultate slabe în ceea ce privește numeroase componente ale Indicelui economiei și societății digitale, inclusiv serviciile publice digitale, competențele digitale ale populației în ansamblu și digitalizarea întreprinderilor. Competențele digitale de bază și competențele elementare de utilizare a programelor informatice sunt printre cele mai scăzute din Uniune. Din cauza infrastructurii digitale inegale și a competențelor digitale insuficiente, trecerea la învățământul la distanță în contextul epidemiei de COVID-19 creează probleme pentru instituțiile de învățământ și formare, pentru cadrele didactice și pentru elevi, în special pentru elevii defavorizați și pentru romi.

| (22) | Din cauza pandemiei de COVID-19 și a măsurilor de limitare a mișcării persoanelor impuse în acest context, lanțurile de aprovizionare au fost întrerupte în întreaga țară, întreprinderile au fost nevoite să își reducă activitatea sau chiar să se închidă, iar oamenii nu au putut lucra. Întreprinderile de toate dimensiunile – în special IMM-urile – sunt puternic afectate de perturbarea schimburilor comerciale și de măsurile de limitare a mișcării persoanelor și se confruntă cu un deficit de lichidități și cu riscul de faliment. Guvernul a adoptat un set de măsuri care combină asistența personalizată pentru întreprinderi și protecția veniturilor pentru toți lucrătorii afectați. Pentru a ieși din criză, vor fi necesare resurse suplimentare pentru sprijinirea întreprinderilor și a gospodăriilor. Va trebui să se acorde o atenție deosebită sectorului serviciilor, care este cel mai grav afectat, și se preconizează că unele subsectoare vor suferi o contracție pentru o perioadă mai lungă decât cea estimată pentru sectorul de producție. Printre măsurile de răspuns luate de guvern se numără crearea unui scheme publice de garantare („IMM Invest”), cu un pachet financiar de 15 miliarde RON, care va permite IMM-urilor să contracteze împrumuturi cu dobândă zero, garantate de stat, pentru a-și finanța investițiile și a dispune de capitalul circulant necesar. Aceste garanții vor aduce beneficii și băncilor, care trebuie să își mențină un nivel bun de capitalizare și lichiditate pentru a asigura fluxul de credite necesar către gospodării și întreprinderi. În plus, având în vedere rolul până acum destul de limitat al băncilor în acordarea de credite pentru întreprinderi – în special pentru IMM-urile inovatoare – s-ar putea ca, în lipsa altor măsuri, garanțiile pentru împrumuturi să nu fie suficiente. |
| --- | --- |

(22)

Din cauza pandemiei de COVID-19 și a măsurilor de limitare a mișcării persoanelor impuse în acest context, lanțurile de aprovizionare au fost întrerupte în întreaga țară, întreprinderile au fost nevoite să își reducă activitatea sau chiar să se închidă, iar oamenii nu au putut lucra. Întreprinderile de toate dimensiunile – în special IMM-urile – sunt puternic afectate de perturbarea schimburilor comerciale și de măsurile de limitare a mișcării persoanelor și se confruntă cu un deficit de lichidități și cu riscul de faliment. Guvernul a adoptat un set de măsuri care combină asistența personalizată pentru întreprinderi și protecția veniturilor pentru toți lucrătorii afectați. Pentru a ieși din criză, vor fi necesare resurse suplimentare pentru sprijinirea întreprinderilor și a gospodăriilor. Va trebui să se acorde o atenție deosebită sectorului serviciilor, care este cel mai grav afectat, și se preconizează că unele subsectoare vor suferi o contracție pentru o perioadă mai lungă decât cea estimată pentru sectorul de producție. Printre măsurile de răspuns luate de guvern se numără crearea unui scheme publice de garantare („IMM Invest”), cu un pachet financiar de 15 miliarde RON, care va permite IMM-urilor să contracteze împrumuturi cu dobândă zero, garantate de stat, pentru a-și finanța investițiile și a dispune de capitalul circulant necesar. Aceste garanții vor aduce beneficii și băncilor, care trebuie să își mențină un nivel bun de capitalizare și lichiditate pentru a asigura fluxul de credite necesar către gospodării și întreprinderi. În plus, având în vedere rolul până acum destul de limitat al băncilor în acordarea de credite pentru întreprinderi – în special pentru IMM-urile inovatoare – s-ar putea ca, în lipsa altor măsuri, garanțiile pentru împrumuturi să nu fie suficiente.

| (23) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se acorde prioritate finanțării proiectelor de investiții publice mature și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Criza a evidențiat și mai clar necesitatea acută ca România să relanseze lucrările de infrastructură publică în domenii precum transportul durabil, energia curată și infrastructura de mediu și de servicii digitale. Transportul urban este afectat de organizarea necorespunzătoare a sectorului și de slaba capacitate administrativă a furnizorilor locali. Sistemul de gestionare a deșeurilor este în continuare caracterizat de un nivel foarte redus de reciclare a deșeurilor municipale și de rate foarte ridicate de depozitare a deșeurilor. Punerea în aplicare a Planului național privind energia și clima va necesita investiții pentru a asigura producția și utilizarea de energie curată, precum și pentru reconversia regiunilor monoindustriale și a celor cu o intensitate ridicată a carbonului. Trebuie intensificate eforturile pentru extinderea și modernizarea infrastructurii de apă potabilă și de ape uzate. Investițiile în rețeaua de monitorizare a aerului sunt, de asemenea, indispensabile din cauza deficiențelor structurale grave în acest domeniu. Totodată, este necesar să se modernizeze și să se asigure interoperabilitatea tuturor serviciilor publice digitale care generează schimburi de informații, inclusiv în domeniul social, al educației și al sănătății. Disparitățile regionale mari și productivitatea scăzută a anumitor sectoare au un impact negativ asupra creșterii durabile pe termen lung. La fel de importante sunt și investițiile menite să promoveze competitivitatea economiei prin sprijinirea activităților de cercetare și dezvoltare, a IMM-urilor inovatoare și a integrării în lanțurile valorice strategice ale Uniunii. Investițiile întreprinderilor în cercetare și dezvoltare rămân sub nivelul optim și se limitează la un număr mic de subsectoare care depind în mare măsură de investițiile străine directe. Reducerea finanțării publice pentru cercetare și dezvoltare a dus la o calitate slabă în domeniul științei și tehnologiei și la legături slabe între mediul universitar și întreprinderi. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta România să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite României să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se acorde prioritate finanțării proiectelor de investiții publice mature și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Criza a evidențiat și mai clar necesitatea acută ca România să relanseze lucrările de infrastructură publică în domenii precum transportul durabil, energia curată și infrastructura de mediu și de servicii digitale. Transportul urban este afectat de organizarea necorespunzătoare a sectorului și de slaba capacitate administrativă a furnizorilor locali. Sistemul de gestionare a deșeurilor este în continuare caracterizat de un nivel foarte redus de reciclare a deșeurilor municipale și de rate foarte ridicate de depozitare a deșeurilor. Punerea în aplicare a Planului național privind energia și clima va necesita investiții pentru a asigura producția și utilizarea de energie curată, precum și pentru reconversia regiunilor monoindustriale și a celor cu o intensitate ridicată a carbonului. Trebuie intensificate eforturile pentru extinderea și modernizarea infrastructurii de apă potabilă și de ape uzate. Investițiile în rețeaua de monitorizare a aerului sunt, de asemenea, indispensabile din cauza deficiențelor structurale grave în acest domeniu. Totodată, este necesar să se modernizeze și să se asigure interoperabilitatea tuturor serviciilor publice digitale care generează schimburi de informații, inclusiv în domeniul social, al educației și al sănătății. Disparitățile regionale mari și productivitatea scăzută a anumitor sectoare au un impact negativ asupra creșterii durabile pe termen lung. La fel de importante sunt și investițiile menite să promoveze competitivitatea economiei prin sprijinirea activităților de cercetare și dezvoltare, a IMM-urilor inovatoare și a integrării în lanțurile valorice strategice ale Uniunii. Investițiile întreprinderilor în cercetare și dezvoltare rămân sub nivelul optim și se limitează la un număr mic de subsectoare care depind în mare măsură de investițiile străine directe. Reducerea finanțării publice pentru cercetare și dezvoltare a dus la o calitate slabă în domeniul științei și tehnologiei și la legături slabe între mediul universitar și întreprinderi. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta România să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară pentru anul 2020. Acest lucru i-ar permite României să utilizeze acest fond în mod optim.

| (24) | Reforma administrației publice stagnează. Nu s-a instituit un cadru eficient pentru planificarea strategică și bugetară, ceea ce se reflectă negativ asupra viziunii strategice de dezvoltare pe termen lung a țării, asupra stabilirii priorităților de acțiune și asupra coordonării politicilor la nivel central și local. Cadrul strategic sectorial este fragmentat și există uneori suprapuneri între diversele strategii și nu sunt stabilite priorități în ceea ce privește acțiunile care trebuie întreprinse în cadrul sectoarelor. Rolul de coordonare strategică al Secretariatului General al Guvernului nu a fost încă consolidat. Fragmentarea accentuată a competențelor și a resurselor continuă să afecteze furnizarea serviciilor publice, în special la nivel local și în comunitățile sărace. Birocrația și capacitatea insuficientă de a furniza servicii de calitate, inclusiv servicii digitale, au un impact negativ asupra cetățenilor și a întreprinderilor, mai ales în timpul crizei. Procedurile administrative greoaie aplicabile în cazul înființării de întreprinderi, precum și cerințele normative impuse furnizorilor de servicii, inclusiv profesiilor reglementate, împiedică și mai mult dezvoltarea pieței. Cooperarea consolidată dintre autoritățile de supraveghere a pieței și autoritățile vamale române poate contribui la reducerea volumului de produse neconforme importate din afara Uniunii. Reorganizările frecvente și practica recurentă ca în funcțiile de conducere să fie menținute persoane care ocupă posturile respective ad interim afectează independența administrației. Aplicarea guvernanței corporative în întreprinderile de stat continuă să reprezinte o provocare. |
| --- | --- |

(24)

Reforma administrației publice stagnează. Nu s-a instituit un cadru eficient pentru planificarea strategică și bugetară, ceea ce se reflectă negativ asupra viziunii strategice de dezvoltare pe termen lung a țării, asupra stabilirii priorităților de acțiune și asupra coordonării politicilor la nivel central și local. Cadrul strategic sectorial este fragmentat și există uneori suprapuneri între diversele strategii și nu sunt stabilite priorități în ceea ce privește acțiunile care trebuie întreprinse în cadrul sectoarelor. Rolul de coordonare strategică al Secretariatului General al Guvernului nu a fost încă consolidat. Fragmentarea accentuată a competențelor și a resurselor continuă să afecteze furnizarea serviciilor publice, în special la nivel local și în comunitățile sărace. Birocrația și capacitatea insuficientă de a furniza servicii de calitate, inclusiv servicii digitale, au un impact negativ asupra cetățenilor și a întreprinderilor, mai ales în timpul crizei. Procedurile administrative greoaie aplicabile în cazul înființării de întreprinderi, precum și cerințele normative impuse furnizorilor de servicii, inclusiv profesiilor reglementate, împiedică și mai mult dezvoltarea pieței. Cooperarea consolidată dintre autoritățile de supraveghere a pieței și autoritățile vamale române poate contribui la reducerea volumului de produse neconforme importate din afara Uniunii. Reorganizările frecvente și practica recurentă ca în funcțiile de conducere să fie menținute persoane care ocupă posturile respective ad interim afectează independența administrației. Aplicarea guvernanței corporative în întreprinderile de stat continuă să reprezinte o provocare.

| (25) | Previzibilitatea procesului decizional rămâne o problemă majoră. Înainte de criză, fuseseră îndeplinite numai aproximativ o treime din obiectivele din planul anual al guvernului. Numărul de ordonanțe de urgență adoptate a rămas foarte ridicat, ceea ce creează incertitudine și e posibil să împiedice investițiile. De exemplu, OUG nr. 114/2018 a avut efecte socioeconomice majore asupra mai multor sectoare, inclusiv asupra sectorului financiar. Deși dispozițiile cu impact negativ asupra sectorului bancar au fost anulate, unele dintre măsurile care ar putea afecta viabilitatea pe termen lung a fondurilor din cel de-al doilea pilon de pensii sunt încă în vigoare. Previzibilitatea și stabilitatea legislației privind achizițiile publice rămân provocări importante. Persistă problema asigurării eficienței procedurilor de achiziții publice, precum și a caracterului ireversibil al anumitor măsuri, în special cele legate de simplificarea controalelor ex-ante. S-au înregistrat puține progrese în ceea ce privește îmbunătățirea guvernanței, a calității și a utilizării efective a evaluărilor privind impactul reglementărilor. Nu există niciun cadru instituțional pentru controlul calității la nivel guvernamental și se analizează încă opțiunile în ceea ce privește instituirea unui comitet de evaluare a impactului reglementărilor. Dialogul social funcționează doar parțial, în special la nivel sectorial, în ciuda faptului că o implicare semnificativă și continuă a partenerilor sociali este esențială pentru asigurarea succesului oricărei strategii de ieșire din criza actuală și de redresare în urma acesteia. Cadrul instituțional stabilit pentru consultare nu este utilizat în mod corespunzător pentru a contribui la procesul de luare a deciziilor și nu implică suficient de mult partenerii sociali în elaborarea și punerea în aplicare a reformelor. Discuțiile privind modificarea Legii dialogului social și revizuirea listei sectoarelor economice care fac obiectul dialogului social au stagnat. Acțiunile menite să dea curs recomandărilor Organizației Internaționale a Muncii prezentate în aprilie 2018 sunt încă incerte. Lipsa unui mecanism obiectiv permanent de stabilire a salariului minim ar putea avea un impact asupra mediului de afaceri. |
| --- | --- |

(25)

Previzibilitatea procesului decizional rămâne o problemă majoră. Înainte de criză, fuseseră îndeplinite numai aproximativ o treime din obiectivele din planul anual al guvernului. Numărul de ordonanțe de urgență adoptate a rămas foarte ridicat, ceea ce creează incertitudine și e posibil să împiedice investițiile. De exemplu, OUG nr. 114/2018 a avut efecte socioeconomice majore asupra mai multor sectoare, inclusiv asupra sectorului financiar. Deși dispozițiile cu impact negativ asupra sectorului bancar au fost anulate, unele dintre măsurile care ar putea afecta viabilitatea pe termen lung a fondurilor din cel de-al doilea pilon de pensii sunt încă în vigoare. Previzibilitatea și stabilitatea legislației privind achizițiile publice rămân provocări importante. Persistă problema asigurării eficienței procedurilor de achiziții publice, precum și a caracterului ireversibil al anumitor măsuri, în special cele legate de simplificarea controalelor ex-ante. S-au înregistrat puține progrese în ceea ce privește îmbunătățirea guvernanței, a calității și a utilizării efective a evaluărilor privind impactul reglementărilor. Nu există niciun cadru instituțional pentru controlul calității la nivel guvernamental și se analizează încă opțiunile în ceea ce privește instituirea unui comitet de evaluare a impactului reglementărilor. Dialogul social funcționează doar parțial, în special la nivel sectorial, în ciuda faptului că o implicare semnificativă și continuă a partenerilor sociali este esențială pentru asigurarea succesului oricărei strategii de ieșire din criza actuală și de redresare în urma acesteia. Cadrul instituțional stabilit pentru consultare nu este utilizat în mod corespunzător pentru a contribui la procesul de luare a deciziilor și nu implică suficient de mult partenerii sociali în elaborarea și punerea în aplicare a reformelor. Discuțiile privind modificarea Legii dialogului social și revizuirea listei sectoarelor economice care fac obiectul dialogului social au stagnat. Acțiunile menite să dea curs recomandărilor Organizației Internaționale a Muncii prezentate în aprilie 2018 sunt încă incerte. Lipsa unui mecanism obiectiv permanent de stabilire a salariului minim ar putea avea un impact asupra mediului de afaceri.

| (26) | Deși recomandările specifice țării prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire din criza actuală. |
| --- | --- |

(26)

Deși recomandările specifice țării prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire din criza actuală.

| (27) | După o serie de dificultăți în ultimii ani, presiunile asupra sectorului bancar au scăzut odată cu anularea, la începutul anului 2020, a mai multor măsuri, inclusiv a taxei bancare, care provocaseră îngrijorare în trecut. Sectorul bancar a intrat în actuala criză provocată de COVID-19 cu un nivel bun de capitalizare și lichidități, iar rata creditelor neperformante a scăzut sub 5 %. Măsurile adoptate de guvern pentru a sprijini gospodăriile și întreprinderile, în special IMM-urile, sunt importante și pentru menținerea rezilienței sectorului bancar și a capacității băncilor de a absorbi șocurile. Băncile comerciale au luat, de asemenea, măsuri în sprijinul clienților, cum ar fi amânarea plății principalului și a dobânzilor, prelungirea rambursării creditelor, asigurarea de lichidități în ATM-uri și reducerea tarifelor pentru serviciile online. La 20 martie 2020, Banca Națională a României a micșorat rata de politică monetară și a început cumpărarea de titluri de stat denominate în RON pe piața secundară pentru a asigura finanțarea în bune condiții a economiei reale și a sectorului public. În pofida măsurilor adoptate, inclusiv a flexibilității prudențiale acordate de autoritățile de supraveghere, calitatea activelor s-ar putea deteriora în următoarele luni. În acest sens, menținerea unor standarde de creditare prudente și acordarea de sprijin cu prioritate debitorilor viabili vor contribui la protejarea calității activelor din sectorul bancar. În plus, asigurarea unui mediu de reglementare stabil și previzibil pentru bănci este o condiție prealabilă importantă pentru menținerea rolului lor activ în acordarea de credite către economie și în sprijinirea redresării economice. |
| --- | --- |

(27)

După o serie de dificultăți în ultimii ani, presiunile asupra sectorului bancar au scăzut odată cu anularea, la începutul anului 2020, a mai multor măsuri, inclusiv a taxei bancare, care provocaseră îngrijorare în trecut. Sectorul bancar a intrat în actuala criză provocată de COVID-19 cu un nivel bun de capitalizare și lichidități, iar rata creditelor neperformante a scăzut sub 5 %. Măsurile adoptate de guvern pentru a sprijini gospodăriile și întreprinderile, în special IMM-urile, sunt importante și pentru menținerea rezilienței sectorului bancar și a capacității băncilor de a absorbi șocurile. Băncile comerciale au luat, de asemenea, măsuri în sprijinul clienților, cum ar fi amânarea plății principalului și a dobânzilor, prelungirea rambursării creditelor, asigurarea de lichidități în ATM-uri și reducerea tarifelor pentru serviciile online. La 20 martie 2020, Banca Națională a României a micșorat rata de politică monetară și a început cumpărarea de titluri de stat denominate în RON pe piața secundară pentru a asigura finanțarea în bune condiții a economiei reale și a sectorului public. În pofida măsurilor adoptate, inclusiv a flexibilității prudențiale acordate de autoritățile de supraveghere, calitatea activelor s-ar putea deteriora în următoarele luni. În acest sens, menținerea unor standarde de creditare prudente și acordarea de sprijin cu prioritate debitorilor viabili vor contribui la protejarea calității activelor din sectorul bancar. În plus, asigurarea unui mediu de reglementare stabil și previzibil pentru bănci este o condiție prealabilă importantă pentru menținerea rolului lor activ în acordarea de credite către economie și în sprijinirea redresării economice.

| (28) | Modificările legislative semnificative și presiunea politică exercitată asupra sistemului judiciar în 2017, 2018 și în cea mai mare parte a anului 2019 au afectat eficiența, calitatea și independența sistemului judiciar, precum și capacitatea acestuia de a investiga și a sancționa cazurile de corupție la nivel înalt. Deși guvernul sprijină în prezent acțiunile de prevenire și sancționare a corupției și și-a arătat disponibilitatea de a anula unele dintre măsurile cele mai controversate, România nu a efectuat încă modificările legislative necesare. Aceste aspecte sunt monitorizate în cadrul mecanismului de cooperare și de verificare. În cadrul acestui mecanism, Comisia monitorizează în continuare reforma judiciară și lupta împotriva corupției din România. Aceste domenii nu fac, așadar, obiectul recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, adresate României, dar sunt relevante pentru dezvoltarea unui mediu socioeconomic favorabil în această țară. |
| --- | --- |

(28)

Modificările legislative semnificative și presiunea politică exercitată asupra sistemului judiciar în 2017, 2018 și în cea mai mare parte a anului 2019 au afectat eficiența, calitatea și independența sistemului judiciar, precum și capacitatea acestuia de a investiga și a sancționa cazurile de corupție la nivel înalt. Deși guvernul sprijină în prezent acțiunile de prevenire și sancționare a corupției și și-a arătat disponibilitatea de a anula unele dintre măsurile cele mai controversate, România nu a efectuat încă modificările legislative necesare. Aceste aspecte sunt monitorizate în cadrul mecanismului de cooperare și de verificare. În cadrul acestui mecanism, Comisia monitorizează în continuare reforma judiciară și lupta împotriva corupției din România. Aceste domenii nu fac, așadar, obiectul recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, adresate României, dar sunt relevante pentru dezvoltarea unui mediu socioeconomic favorabil în această țară.

| (29) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, România va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(29)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, România va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (30) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a României, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate României în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în România, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(30)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a României, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate României în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în România, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (31) | Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (9) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(31)

Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (9) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

| (32) | În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de convergență pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandarea 4, |
| --- | --- |

(32)

În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de convergență pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandarea 4,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, România să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să aplice politici fiscal-bugetare în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 3 aprilie 2020 și să ia totodată toate măsurile necesare pentru a combate în mod eficace pandemia, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Să evite aplicarea unor măsuri permanente care ar pune în pericol sustenabilitatea finanțelor publice. Să consolideze reziliența sistemului de sănătate, în special în ceea ce privește personalul medical și produsele medicale, și să îmbunătățească accesul la serviciile de sănătate. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să ofere soluții adecvate de substituție a veniturilor și să extindă măsurile de protecție socială și accesul la serviciile esențiale pentru toți. Să atenueze impactul crizei provocate de COVID-19 asupra ocupării forței de muncă prin dezvoltarea unor formule flexibile de lucru și a unor măsuri de activare. Să consolideze competențele și învățarea digitală și să asigure accesul egal la educație. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să asigure sprijin sub formă de lichidități pentru economie, de care să beneficieze întreprinderile și gospodăriile, în special IMM-urile și lucrătorii independenți. Să avanseze finanțarea proiectelor de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către transportul durabil, infrastructura de servicii digitale, producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, precum și către infrastructura de mediu, inclusiv în regiunile miniere. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să îmbunătățească eficacitatea și calitatea administrației publice, precum și previzibilitatea procesului decizional, inclusiv prin implicarea adecvată a partenerilor sociali. |
| --- | --- |

4.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 135.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Decizia (UE) 2020/509 a Consiliului din 3 aprilie 2020 privind existența unui deficit excesiv în România (JO L 110, 8.4.2020, p. 58).

7

(8)  Recomandarea Consiliului din 3 aprilie 2020 în vederea încetării situației de deficit public excesiv din România (JO C 116, 8.4.2020, p. 1).

8

(9)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/157 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/157

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Sloveniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Sloveniei pentru 2020

(2020/C 282/24)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Slovenia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Slovenia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

| (2) | Raportul de țară pentru Slovenia din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Slovenia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Slovenia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Slovenia din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Slovenia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Slovenia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Slovenia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Slovenia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale Sloveniei din cauza profilurilor de specializare și de concentrare diferite ale activităților economice. Acest lucru implică un risc considerabil de agravare a tendinței observate deja de adâncire a disparităților dintre capitală și restul țării. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale Sloveniei din cauza profilurilor de specializare și de concentrare diferite ale activităților economice. Acest lucru implică un risc considerabil de agravare a tendinței observate deja de adâncire a disparităților dintre capitală și restul țării. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | La 30 aprilie 2020, Slovenia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

La 30 aprilie 2020, Slovenia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, Slovenia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Slovenia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria.

| (12) | Printre recomandările specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 13 iulie 2018 (7), acesta a recomandat Sloveniei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (8) nu depășește 3,1 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,65 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală a Comisiei confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2019, precum și pentru exercițiile 2018 și 2019 luate împreună. Cu toate acestea, având în vedere activarea clauzei derogatorii generale, nu se justifică adoptarea de măsuri suplimentare în cadrul procedurii aplicabile abaterilor semnificative. |
| --- | --- |

(12)

Printre recomandările specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 13 iulie 2018 (7), acesta a recomandat Sloveniei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (8) nu depășește 3,1 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,65 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală a Comisiei confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2019, precum și pentru exercițiile 2018 și 2019 luate împreună. Cu toate acestea, având în vedere activarea clauzei derogatorii generale, nu se justifică adoptarea de măsuri suplimentare în cadrul procedurii aplicabile abaterilor semnificative.

| (13) | În Programul său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 0,5 % din PIB în 2019 la un deficit de 8,1 % din PIB în 2020. După o scădere la 66,1 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 82,4 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

În Programul său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 0,5 % din PIB în 2019 la un deficit de 8,1 % din PIB în 2020. După o scădere la 66,1 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 82,4 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

| (14) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Slovenia a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 4,4 % din PIB. Măsurile includ sisteme de șomaj temporar pentru salariații concediați temporar și persoanele care desfășoară o activitate independentă (2,3 % din PIB), cheltuieli mai mari cu asistența medicală (0,5 % din PIB), compensații pentru lucrătorii rămași la locul de muncă (0,4 % din PIB), prime de criză pentru angajații din sectorul public (0,4 % din PIB), amânări de impozite (0,4 % din PIB) și ajutoare financiare pentru grupurile vulnerabile (0,2 % din PIB). În plus, Slovenia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 5,1 % din PIB. Printre aceste măsuri se numără garanțiile pentru împrumuturi (4,8 % din PIB), amânările de impozite (0,2 % din PIB) și scutirile de la plata contribuțiilor la asigurările sociale pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă (0,1 % din PIB). Cu toate acestea, previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 iau în considerare toate amânările privind plata impozitelor ca măsuri de asigurare a lichidității fără impact bugetar negativ în 2020. În general, măsurile adoptate de Slovenia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(14)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Slovenia a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 4,4 % din PIB. Măsurile includ sisteme de șomaj temporar pentru salariații concediați temporar și persoanele care desfășoară o activitate independentă (2,3 % din PIB), cheltuieli mai mari cu asistența medicală (0,5 % din PIB), compensații pentru lucrătorii rămași la locul de muncă (0,4 % din PIB), prime de criză pentru angajații din sectorul public (0,4 % din PIB), amânări de impozite (0,4 % din PIB) și ajutoare financiare pentru grupurile vulnerabile (0,2 % din PIB). În plus, Slovenia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 5,1 % din PIB. Printre aceste măsuri se numără garanțiile pentru împrumuturi (4,8 % din PIB), amânările de impozite (0,2 % din PIB) și scutirile de la plata contribuțiilor la asigurările sociale pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă (0,1 % din PIB). Cu toate acestea, previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 iau în considerare toate amânările privind plata impozitelor ca măsuri de asigurare a lichidității fără impact bugetar negativ în 2020. În general, măsurile adoptate de Slovenia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (15) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Sloveniei va fi de –7,2 % din PIB în 2020 și de –2,1 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va ajunge la 83,7 % din PIB în 2020 și la 79,9 % din PIB în 2021. |
| --- | --- |

(15)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Sloveniei va fi de –7,2 % din PIB în 2020 și de –2,1 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va ajunge la 83,7 % din PIB în 2020 și la 79,9 % din PIB în 2021.

| (16) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Slovenia. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(16)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Slovenia. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (17) | Slovenia a declarat epidemia de COVID-19 la 12 martie 2020 în temeiul Legii privind bolile transmisibile și a luat măsuri de sănătate publică pentru a limita răspândirea virusului. Acestea au inclus coordonarea rolului serviciilor de sănătate publică, respectiv al asistenței medicale primare și secundare și al altor servicii, precum și introducerea unui protocol adecvat de testare. În paralel, Slovenia a introdus măsuri stricte de izolare, lăsând în același timp deschise magazinele alimentare, farmaciile, băncile, stațiile de distribuție a carburanților și oficiile poștale. Măsurile de sănătate publică și de izolare au ajutat Slovenia în primul val (martie-mai) să evite ca numărul îmbolnăvirilor grave să depășească capacitatea sistemului de sănătate din țară. Din cauza măsurilor de izolare, numeroase întreprinderi și-au încetat temporar sau și-au redus activitățile. Într-o economie deschisă și orientată spre export, precum cea a Sloveniei, perturbările din lanțul de aprovizionare și reducerea cererii de produse la nivel mondial au avut un impact deosebit de puternic asupra creșterii economice. Având în vedere incertitudinea cu privire la dezvoltarea economică, multe decizii de investiții în sectorul privat sunt amânate. Întrucât se preconizează că transportul și turismul, două dintre cele mai importante sectoare ale Sloveniei, vor fi cele mai afectate, cu o scădere cu 70 % a cifrei de afaceri în 2020, se estimează o scădere abruptă a PIB-ului pentru 2020. |
| --- | --- |

(17)

Slovenia a declarat epidemia de COVID-19 la 12 martie 2020 în temeiul Legii privind bolile transmisibile și a luat măsuri de sănătate publică pentru a limita răspândirea virusului. Acestea au inclus coordonarea rolului serviciilor de sănătate publică, respectiv al asistenței medicale primare și secundare și al altor servicii, precum și introducerea unui protocol adecvat de testare. În paralel, Slovenia a introdus măsuri stricte de izolare, lăsând în același timp deschise magazinele alimentare, farmaciile, băncile, stațiile de distribuție a carburanților și oficiile poștale. Măsurile de sănătate publică și de izolare au ajutat Slovenia în primul val (martie-mai) să evite ca numărul îmbolnăvirilor grave să depășească capacitatea sistemului de sănătate din țară. Din cauza măsurilor de izolare, numeroase întreprinderi și-au încetat temporar sau și-au redus activitățile. Într-o economie deschisă și orientată spre export, precum cea a Sloveniei, perturbările din lanțul de aprovizionare și reducerea cererii de produse la nivel mondial au avut un impact deosebit de puternic asupra creșterii economice. Având în vedere incertitudinea cu privire la dezvoltarea economică, multe decizii de investiții în sectorul privat sunt amânate. Întrucât se preconizează că transportul și turismul, două dintre cele mai importante sectoare ale Sloveniei, vor fi cele mai afectate, cu o scădere cu 70 % a cifrei de afaceri în 2020, se estimează o scădere abruptă a PIB-ului pentru 2020.

| (18) | Până la sfârșitul lunii aprilie 2020, autoritățile slovene au adoptat două pachete de măsuri pentru compensarea șocului provocat de pandemia de COVID-19, în conformitate cu cadrul temporar pentru măsurile de ajutor de stat adoptat de Comisie în comunicarea sa din 19 martie 2020. Primul pachet de măsuri de atenuare, în valoare de aproximativ 3,1 miliarde EUR, echivalent cu aproximativ 6,4 % din PIB, se concentrează în principal pe protejarea locurilor de muncă și a grupurilor vulnerabile din punct de vedere social. Statul acoperă compensațiile salariale, indemnizațiile de boală și contribuțiile la asigurările sociale în cazul concedierilor temporare, precum și contribuțiile la asigurările de pensii pentru angajații care rămân la locul de muncă. Pentru a atenua constrângerile legate de lichidități ale întreprinderilor și ale gospodăriilor, rambursarea împrumuturilor poate fi amânată pentru o perioadă de până la 12 luni. Al doilea pachet, în valoare de aproximativ 2 miliarde EUR, echivalent cu aproximativ 4,2 % din PIB, în principal oferă întreprinderilor ajutor sub formă de lichidități. Pachetul include un sistem de garanții de stat prin intermediul băncilor, care permite acordarea de împrumuturi întreprinderilor mari, garantate de stat până la 70 % din valoarea principalului, precum și întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), în cazul acestora împrumuturile fiind garantate până la 80 %. Amânarea plăților impozitelor și scutirile de la plata contribuțiilor sociale, precum și accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice sunt menite să ajute întreprinderile să își atenueze problemele legate de lichiditate și de accesul la finanțare. |
| --- | --- |

(18)

Până la sfârșitul lunii aprilie 2020, autoritățile slovene au adoptat două pachete de măsuri pentru compensarea șocului provocat de pandemia de COVID-19, în conformitate cu cadrul temporar pentru măsurile de ajutor de stat adoptat de Comisie în comunicarea sa din 19 martie 2020. Primul pachet de măsuri de atenuare, în valoare de aproximativ 3,1 miliarde EUR, echivalent cu aproximativ 6,4 % din PIB, se concentrează în principal pe protejarea locurilor de muncă și a grupurilor vulnerabile din punct de vedere social. Statul acoperă compensațiile salariale, indemnizațiile de boală și contribuțiile la asigurările sociale în cazul concedierilor temporare, precum și contribuțiile la asigurările de pensii pentru angajații care rămân la locul de muncă. Pentru a atenua constrângerile legate de lichidități ale întreprinderilor și ale gospodăriilor, rambursarea împrumuturilor poate fi amânată pentru o perioadă de până la 12 luni. Al doilea pachet, în valoare de aproximativ 2 miliarde EUR, echivalent cu aproximativ 4,2 % din PIB, în principal oferă întreprinderilor ajutor sub formă de lichidități. Pachetul include un sistem de garanții de stat prin intermediul băncilor, care permite acordarea de împrumuturi întreprinderilor mari, garantate de stat până la 70 % din valoarea principalului, precum și întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), în cazul acestora împrumuturile fiind garantate până la 80 %. Amânarea plăților impozitelor și scutirile de la plata contribuțiilor sociale, precum și accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice sunt menite să ajute întreprinderile să își atenueze problemele legate de lichiditate și de accesul la finanțare.

| (19) | Slovenia s-a confruntat cu dificultăți în ceea ce privește asigurarea unei capacități suficiente de asistență medicală ca urmare a cererii crescute de servicii medicale la începutul crizei provocate de pandemia de COVID-19. Izbucnirea pandemiei a revelat probleme structurale în sistemul de sănătate. De exemplu, densitatea relativ scăzută a medicilor reprezintă o provocare suplimentară în combaterea pandemiei. Prin urmare, este important să se recruteze mai mulți lucrători calificați în domeniul sănătății, să se protejeze condițiile lor de muncă și să li se ofere locuri de muncă acolo unde nevoile sunt cele mai mari. Este esențială implementarea de instrumente de diagnosticare, de testare și de e-sănătate care să permită monitorizarea și telemedicina. Cercetarea specifică și soluțiile inovatoare sunt, de asemenea, importante pentru a ajuta serviciile de sănătate publică să colecteze și să utilizeze date anonimizate pentru luarea de decizii în cunoștință de cauză. Criza subliniază necesitatea de a proteja capacitatea de finanțare a sistemelor de sănătate și de îngrijire pe termen lung, ambele fiind în prezent în proces de reformare structurală. Adoptarea și punerea în aplicare în timp util a unei noi legi privind asistența medicală și asigurările de sănătate, extinderea surselor financiare ale sistemului de sănătate și dezvoltarea unor rezerve financiare vor atenua fluctuația resurselor financiare pe durata ciclului economic. Lipsa unei legi privind îngrijirea pe termen lung a limitat capacitatea Sloveniei de a combate pandemia de COVID-19 în centrele de îngrijire cele mai afectate. Întrucât persoanele în vârstă, persoanele cu handicap și persoanele cu boli cronice prezintă un risc crescut de boală gravă din cauza virusului, sunt necesare eforturi suplimentare semnificative pentru a asigura servicii de îngrijire pe termen lung de calitate, bine integrate în serviciile de sănătate. |
| --- | --- |

(19)

Slovenia s-a confruntat cu dificultăți în ceea ce privește asigurarea unei capacități suficiente de asistență medicală ca urmare a cererii crescute de servicii medicale la începutul crizei provocate de pandemia de COVID-19. Izbucnirea pandemiei a revelat probleme structurale în sistemul de sănătate. De exemplu, densitatea relativ scăzută a medicilor reprezintă o provocare suplimentară în combaterea pandemiei. Prin urmare, este important să se recruteze mai mulți lucrători calificați în domeniul sănătății, să se protejeze condițiile lor de muncă și să li se ofere locuri de muncă acolo unde nevoile sunt cele mai mari. Este esențială implementarea de instrumente de diagnosticare, de testare și de e-sănătate care să permită monitorizarea și telemedicina. Cercetarea specifică și soluțiile inovatoare sunt, de asemenea, importante pentru a ajuta serviciile de sănătate publică să colecteze și să utilizeze date anonimizate pentru luarea de decizii în cunoștință de cauză. Criza subliniază necesitatea de a proteja capacitatea de finanțare a sistemelor de sănătate și de îngrijire pe termen lung, ambele fiind în prezent în proces de reformare structurală. Adoptarea și punerea în aplicare în timp util a unei noi legi privind asistența medicală și asigurările de sănătate, extinderea surselor financiare ale sistemului de sănătate și dezvoltarea unor rezerve financiare vor atenua fluctuația resurselor financiare pe durata ciclului economic. Lipsa unei legi privind îngrijirea pe termen lung a limitat capacitatea Sloveniei de a combate pandemia de COVID-19 în centrele de îngrijire cele mai afectate. Întrucât persoanele în vârstă, persoanele cu handicap și persoanele cu boli cronice prezintă un risc crescut de boală gravă din cauza virusului, sunt necesare eforturi suplimentare semnificative pentru a asigura servicii de îngrijire pe termen lung de calitate, bine integrate în serviciile de sănătate.

| (20) | Criza sanitară și economică cauzată de pandemia de COVID-19 a exercitat o presiune fără precedent asupra pieței forței de muncă și asupra sistemului de protecție socială din Slovenia. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 7 % în 2020 și va coborî apoi la 5,1 % în 2021. Pentru a limita creșterea rapidă a șomajului în sectoarele cele mai afectate, Slovenia a adoptat un răspuns cuprinzător în materie de politici care combină măsurile preventive cu măsuri menite să faciliteze întoarcerea rapidă a lucrătorilor pe piața forței de muncă. Principalele răspunsuri în materie de politici, elaborate în consultare cu partenerii sociali, ar trebui să se concentreze pe obținerea unei redresări susținute și echitabile prin consolidarea politicilor active existente în domeniul pieței forței de muncă și a sistemelor de menținere a locurilor de muncă, printre care schemele de șomaj tehnic, și prin introducerea altor forme de sprijin limitate în timp pentru întreprinderi, cum ar fi subvențiile salariale și scutirile de la plata contribuțiilor la asigurările sociale. Aceste măsuri ar contribui la reducerea pierderilor de venit pentru toți lucrătorii, inclusiv pentru cei care au un loc de muncă atipic, precum și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă. Formulele flexibile de lucru, inclusiv flexibilitatea în ceea ce privește locul în care se muncește (de exemplu, dispozițiile privind telemunca), flexibilitatea în ceea ce privește timpul de lucru (de exemplu, dispozițiile privind programul de lucru flexibil) și flexibilitatea în cadrul organizațiilor de lucru (de exemplu, serviciile interne ale întreprinderilor) pot sprijini în mod semnificativ ocuparea forței de muncă în timpul perioadelor de limitare a mișcării persoanelor și atunci când se reia activitatea economică. Cultivarea spiritului antreprenorial va fi esențială pentru relansarea economiei și realizarea ajustărilor necesare după criza provocată de pandemia de COVID-19. Prin urmare, este deosebit de important să fie sprijinite persoanele care desfășoară activități independente prin reducerea sarcinii administrative și a dezavantajelor financiare în comparație cu persoanele angajate. |
| --- | --- |

(20)

Criza sanitară și economică cauzată de pandemia de COVID-19 a exercitat o presiune fără precedent asupra pieței forței de muncă și asupra sistemului de protecție socială din Slovenia. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 7 % în 2020 și va coborî apoi la 5,1 % în 2021. Pentru a limita creșterea rapidă a șomajului în sectoarele cele mai afectate, Slovenia a adoptat un răspuns cuprinzător în materie de politici care combină măsurile preventive cu măsuri menite să faciliteze întoarcerea rapidă a lucrătorilor pe piața forței de muncă. Principalele răspunsuri în materie de politici, elaborate în consultare cu partenerii sociali, ar trebui să se concentreze pe obținerea unei redresări susținute și echitabile prin consolidarea politicilor active existente în domeniul pieței forței de muncă și a sistemelor de menținere a locurilor de muncă, printre care schemele de șomaj tehnic, și prin introducerea altor forme de sprijin limitate în timp pentru întreprinderi, cum ar fi subvențiile salariale și scutirile de la plata contribuțiilor la asigurările sociale. Aceste măsuri ar contribui la reducerea pierderilor de venit pentru toți lucrătorii, inclusiv pentru cei care au un loc de muncă atipic, precum și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă. Formulele flexibile de lucru, inclusiv flexibilitatea în ceea ce privește locul în care se muncește (de exemplu, dispozițiile privind telemunca), flexibilitatea în ceea ce privește timpul de lucru (de exemplu, dispozițiile privind programul de lucru flexibil) și flexibilitatea în cadrul organizațiilor de lucru (de exemplu, serviciile interne ale întreprinderilor) pot sprijini în mod semnificativ ocuparea forței de muncă în timpul perioadelor de limitare a mișcării persoanelor și atunci când se reia activitatea economică. Cultivarea spiritului antreprenorial va fi esențială pentru relansarea economiei și realizarea ajustărilor necesare după criza provocată de pandemia de COVID-19. Prin urmare, este deosebit de important să fie sprijinite persoanele care desfășoară activități independente prin reducerea sarcinii administrative și a dezavantajelor financiare în comparație cu persoanele angajate.

| (21) | Pentru a atenua impactul social al acestei crize provocate de pandemia de COVID-19, este esențial ca Slovenia să continue să asigure un pachet adecvat de prestații sociale. În acest scop, va fi necesar să se monitorizeze în mod regulat efectele crizei asupra sărăciei. O atenție deosebită ar trebui acordată persoanelor în vârstă, în special femeilor în vârstă, pentru care ratele riscului de sărăcie sau de excluziune socială erau deja înainte de criză mai ridicate decât media Uniunii. Se estimează că modificarea legislației privind pensiile, adoptată de Adunarea Națională în noiembrie 2019, va îmbunătăți adecvarea pensiilor pentru noii pensionari, însă pensionarii actuali, inclusiv cei aflați sub pragul sărăciei sau la limita acestuia, nu vor beneficia de această modificare. Asistența financiară suplimentară oferită organizațiilor care acționează în prima linie ar garanta faptul că pandemia de COVID-19 nu afectează în mod disproporționat persoanele expuse riscului de excluziune socială și că sunt asigurate nevoile de bază ale acestora, cum ar fi mesele zilnice și asistența medicală. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a atenua impactul social al acestei crize provocate de pandemia de COVID-19, este esențial ca Slovenia să continue să asigure un pachet adecvat de prestații sociale. În acest scop, va fi necesar să se monitorizeze în mod regulat efectele crizei asupra sărăciei. O atenție deosebită ar trebui acordată persoanelor în vârstă, în special femeilor în vârstă, pentru care ratele riscului de sărăcie sau de excluziune socială erau deja înainte de criză mai ridicate decât media Uniunii. Se estimează că modificarea legislației privind pensiile, adoptată de Adunarea Națională în noiembrie 2019, va îmbunătăți adecvarea pensiilor pentru noii pensionari, însă pensionarii actuali, inclusiv cei aflați sub pragul sărăciei sau la limita acestuia, nu vor beneficia de această modificare. Asistența financiară suplimentară oferită organizațiilor care acționează în prima linie ar garanta faptul că pandemia de COVID-19 nu afectează în mod disproporționat persoanele expuse riscului de excluziune socială și că sunt asigurate nevoile de bază ale acestora, cum ar fi mesele zilnice și asistența medicală.

| (22) | O serie de măsuri privind lichiditățile au fost introduse pentru întreprinderi în aprilie 2020, dar mai există și întreprinderi viabile, cum ar fi întreprinderile mai mici inovatoare și întreprinderile cu creștere puternică, care nu au un istoric financiar suficient de solid pentru a permite băncilor să justifice acordarea de credite acestor întreprinderi. Ar putea fi necesar un acces îmbunătățit la finanțare alternativă, inclusiv la instrumente financiare de capitaluri proprii (de exemplu, capitalul de risc), în special în țări precum Slovenia, unde piețele de capital sunt subdezvoltate. Instrumentele de capital propriu existente ale Sloveniei ar putea fi un mijloc de a canaliza fondurile de sprijin către acele întreprinderi care ies cu succes din criză, cum ar fi IMM-urile inovatoare, startup-urile și întreprinderile aflate în faza de extindere, așa cum au planificat alte state membre. Aplicarea garanțiilor prevăzute în normele Uniunii va asigura faptul că aceste injecții nu vor avea efecte negative asupra eficienței întreprinderilor sau asupra concurenței economice. |
| --- | --- |

(22)

O serie de măsuri privind lichiditățile au fost introduse pentru întreprinderi în aprilie 2020, dar mai există și întreprinderi viabile, cum ar fi întreprinderile mai mici inovatoare și întreprinderile cu creștere puternică, care nu au un istoric financiar suficient de solid pentru a permite băncilor să justifice acordarea de credite acestor întreprinderi. Ar putea fi necesar un acces îmbunătățit la finanțare alternativă, inclusiv la instrumente financiare de capitaluri proprii (de exemplu, capitalul de risc), în special în țări precum Slovenia, unde piețele de capital sunt subdezvoltate. Instrumentele de capital propriu existente ale Sloveniei ar putea fi un mijloc de a canaliza fondurile de sprijin către acele întreprinderi care ies cu succes din criză, cum ar fi IMM-urile inovatoare, startup-urile și întreprinderile aflate în faza de extindere, așa cum au planificat alte state membre. Aplicarea garanțiilor prevăzute în normele Uniunii va asigura faptul că aceste injecții nu vor avea efecte negative asupra eficienței întreprinderilor sau asupra concurenței economice.

| (23) | Criza provocată de pandemia de COVID-19 a afectat grav capacitatea unor întreprinderi și gospodării altfel viabile de a-și plăti facturile. Dacă nu s-ar lua nicio măsură, o mare parte a sectorului privat s-ar confrunta cu insolvența. Printre măsurile sale de asigurare de lichidități pentru întreprinderi, guvernul sloven a introdus un moratoriu de 12 luni privind rambursarea creditelor bancare performante pentru societățile nefinanciare și gospodării. Eficiența și eficacitatea acestor măsuri și ale unor măsuri similare trebuie evaluate și monitorizate cu atenție. Orice efect advers al măsurilor ar trebui, de asemenea, să fie remediat rapid, astfel încât stabilitatea financiară să fie asigurată în permanență. |
| --- | --- |

(23)

Criza provocată de pandemia de COVID-19 a afectat grav capacitatea unor întreprinderi și gospodării altfel viabile de a-și plăti facturile. Dacă nu s-ar lua nicio măsură, o mare parte a sectorului privat s-ar confrunta cu insolvența. Printre măsurile sale de asigurare de lichidități pentru întreprinderi, guvernul sloven a introdus un moratoriu de 12 luni privind rambursarea creditelor bancare performante pentru societățile nefinanciare și gospodării. Eficiența și eficacitatea acestor măsuri și ale unor măsuri similare trebuie evaluate și monitorizate cu atenție. Orice efect advers al măsurilor ar trebui, de asemenea, să fie remediat rapid, astfel încât stabilitatea financiară să fie asigurată în permanență.

| (24) | Întreprinderile care se confruntă cu dificultăți, în special cele mai mici, au nevoie nu numai de lichidități și de finanțare, ci și de un mediu de afaceri favorabil. Aceasta include punerea în aplicare rapidă și nebirocratică a măsurilor de ajutor legate de COVID-19, însă presupune mai mult de atât. Sarcina administrativă și de reglementare ridicată din această țară creează costuri pe care întreprinderile greu încercate pur și simplu nu și le pot permite în aceste vremuri dificile. Reducerea birocrației legate, de exemplu, de permise, de obligațiile de raportare și de procedurile fiscale este o modalitate eficace de a oferi un ajutor imediat și concret pentru întreprinderi, fără a împovăra bugetul național și, indirect, contribuabilul. Modernizarea normelor va permite profesioniștilor să ofere servicii mai eficiente din punctul de vedere al costurilor și mai inovatoare, de care întreprinderile au nevoie în prezent. Slovenia a creat instrumente de reducere a sarcinii administrative, printre care „documentul unic” și „testul IMM”. Utilizarea acestor instrumente poate fi acum maximizată pentru a oferi ajutor imediat. Criza va determina o presiune suplimentară în ceea ce privește soluționarea litigiilor comerciale și urmărirea penală a infracțiunilor economice. Cadrul în materie de insolvență va trebui, de asemenea, să pună un accent mai mare pe evitarea cazurilor de insolvență legate de criză, pe lichidarea rapidă a întreprinderilor neviabile și pe oferirea unei a doua șanse celor implicați. |
| --- | --- |

(24)

Întreprinderile care se confruntă cu dificultăți, în special cele mai mici, au nevoie nu numai de lichidități și de finanțare, ci și de un mediu de afaceri favorabil. Aceasta include punerea în aplicare rapidă și nebirocratică a măsurilor de ajutor legate de COVID-19, însă presupune mai mult de atât. Sarcina administrativă și de reglementare ridicată din această țară creează costuri pe care întreprinderile greu încercate pur și simplu nu și le pot permite în aceste vremuri dificile. Reducerea birocrației legate, de exemplu, de permise, de obligațiile de raportare și de procedurile fiscale este o modalitate eficace de a oferi un ajutor imediat și concret pentru întreprinderi, fără a împovăra bugetul național și, indirect, contribuabilul. Modernizarea normelor va permite profesioniștilor să ofere servicii mai eficiente din punctul de vedere al costurilor și mai inovatoare, de care întreprinderile au nevoie în prezent. Slovenia a creat instrumente de reducere a sarcinii administrative, printre care „documentul unic” și „testul IMM”. Utilizarea acestor instrumente poate fi acum maximizată pentru a oferi ajutor imediat. Criza va determina o presiune suplimentară în ceea ce privește soluționarea litigiilor comerciale și urmărirea penală a infracțiunilor economice. Cadrul în materie de insolvență va trebui, de asemenea, să pună un accent mai mare pe evitarea cazurilor de insolvență legate de criză, pe lichidarea rapidă a întreprinderilor neviabile și pe oferirea unei a doua șanse celor implicați.

| (25) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Realizarea de progrese în ceea ce privește tranziția verde prin proiecte durabile, cum ar fi tranziția de la minele de cărbune și producția de energie electrică pe bază de cărbune, ar putea constitui o astfel de investiție. Investițiile în tranziția verde, astfel cum sunt descrise în Planul național privind energia și clima al Sloveniei, pot contribui la stimularea pe termen scurt a redresării și la remedierea pe termen mediu a consecințelor pandemiei de COVID-19. Acest lucru poate implica creșterea ponderii, scăzute la ora actuală, a surselor regenerabile de energie, consolidarea infrastructurii energetice, reducerea poluării aerului, care se situează peste media Uniunii în orașele Sloveniei, consolidarea economiei circulare, sprijinirea antreprenoriatului social și accelerarea eforturilor de limitare a efectelor potențiale asupra regiunilor și sectoarelor celor mai afectate de tranziție. Actuala scădere a emisiilor ar fi de scurtă durată dacă nu se acordă suficientă atenție, în cadrul pachetelor de redresare, investițiilor în domeniul energiei curate și al climei, ceea ce ar face ca Slovenia să rămână în urmă în raport cu obiectivele sale în materie de climă. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Slovenia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Sloveniei să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(25)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Realizarea de progrese în ceea ce privește tranziția verde prin proiecte durabile, cum ar fi tranziția de la minele de cărbune și producția de energie electrică pe bază de cărbune, ar putea constitui o astfel de investiție. Investițiile în tranziția verde, astfel cum sunt descrise în Planul național privind energia și clima al Sloveniei, pot contribui la stimularea pe termen scurt a redresării și la remedierea pe termen mediu a consecințelor pandemiei de COVID-19. Acest lucru poate implica creșterea ponderii, scăzute la ora actuală, a surselor regenerabile de energie, consolidarea infrastructurii energetice, reducerea poluării aerului, care se situează peste media Uniunii în orașele Sloveniei, consolidarea economiei circulare, sprijinirea antreprenoriatului social și accelerarea eforturilor de limitare a efectelor potențiale asupra regiunilor și sectoarelor celor mai afectate de tranziție. Actuala scădere a emisiilor ar fi de scurtă durată dacă nu se acordă suficientă atenție, în cadrul pachetelor de redresare, investițiilor în domeniul energiei curate și al climei, ceea ce ar face ca Slovenia să rămână în urmă în raport cu obiectivele sale în materie de climă. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Slovenia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Sloveniei să utilizeze acest fond în mod optim.

| (26) | Pentru o redresare economică ce încorporează principiul durabilității vor fi necesare investiții pentru a dezvolta în continuare transportul durabil și pentru a sprijini transportul public de călători și conexiunile durabile, în special pentru transportul feroviar. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a generat provocări suplimentare pentru transportul de marfă și de tranzit și, deși Slovenia a luat măsurile necesare și a permis circulația mărfurilor, în special a mărfurilor esențiale, acest lucru va avea un impact negativ asupra creșterii economice a țării. |
| --- | --- |

(26)

Pentru o redresare economică ce încorporează principiul durabilității vor fi necesare investiții pentru a dezvolta în continuare transportul durabil și pentru a sprijini transportul public de călători și conexiunile durabile, în special pentru transportul feroviar. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a generat provocări suplimentare pentru transportul de marfă și de tranzit și, deși Slovenia a luat măsurile necesare și a permis circulația mărfurilor, în special a mărfurilor esențiale, acest lucru va avea un impact negativ asupra creșterii economice a țării.

| (27) | Ca parte a strategiei de ieșire și de redresare, va fi important să se sprijine investițiile în cercetare și inovare, care reprezintă un factor esențial pentru productivitate și creșterea economică. Chiar și înainte de criză, Slovenia era considerată doar un „inovator moderat”, în condițiile reducerii eforturilor de a ajunge din urmă țările cel mai bine poziționate. Sectorul de afaceri realizează 75 % din cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare. Încetinirea economică expune încă o dată riscului cercetarea și dezvoltarea, precum și inovarea în sectorul de afaceri. Ratele relativ scăzute de inovare, în special la nivelul IMM-urilor, încetinesc dezvoltarea și difuzarea proceselor și soluțiilor de afaceri inovatoare, care sunt necesare în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19. Sunt necesare investiții pentru a ajuta IMM-urile inovatoare, inclusiv startup-urile, ale căror activități implică tehnologii emergente și inovații revoluționare, să își extindă producția. Cooperarea dintre mediul academic și mediul de afaceri este, în cea mai mare parte, limitată la sectoarele de înaltă tehnologie și de tehnologie medie. Eficacitatea activității birourilor de transfer de cunoștințe create de organizațiile de cercetare și de instituțiile de învățământ superior variază considerabil. Legăturile dintre mediul academic și întreprinderi sunt esențiale pentru transpunerea cu succes a cunoașterii în inovare, pentru îmbunătățirea performanțelor în materie de cercetare și inovare ale acestei țări și pentru stimularea creșterii economice. Cheltuielile publice pentru cercetare și dezvoltare au fost modeste și au depins parțial de fondurile structurale ale Uniunii. Pentru redresarea în urma acestei crize, va fi necesar să se acorde prioritate investițiilor publice în cercetare și inovare, inclusiv în cercetarea tehnologică și aplicată. |
| --- | --- |

(27)

Ca parte a strategiei de ieșire și de redresare, va fi important să se sprijine investițiile în cercetare și inovare, care reprezintă un factor esențial pentru productivitate și creșterea economică. Chiar și înainte de criză, Slovenia era considerată doar un „inovator moderat”, în condițiile reducerii eforturilor de a ajunge din urmă țările cel mai bine poziționate. Sectorul de afaceri realizează 75 % din cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare. Încetinirea economică expune încă o dată riscului cercetarea și dezvoltarea, precum și inovarea în sectorul de afaceri. Ratele relativ scăzute de inovare, în special la nivelul IMM-urilor, încetinesc dezvoltarea și difuzarea proceselor și soluțiilor de afaceri inovatoare, care sunt necesare în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19. Sunt necesare investiții pentru a ajuta IMM-urile inovatoare, inclusiv startup-urile, ale căror activități implică tehnologii emergente și inovații revoluționare, să își extindă producția. Cooperarea dintre mediul academic și mediul de afaceri este, în cea mai mare parte, limitată la sectoarele de înaltă tehnologie și de tehnologie medie. Eficacitatea activității birourilor de transfer de cunoștințe create de organizațiile de cercetare și de instituțiile de învățământ superior variază considerabil. Legăturile dintre mediul academic și întreprinderi sunt esențiale pentru transpunerea cu succes a cunoașterii în inovare, pentru îmbunătățirea performanțelor în materie de cercetare și inovare ale acestei țări și pentru stimularea creșterii economice. Cheltuielile publice pentru cercetare și dezvoltare au fost modeste și au depins parțial de fondurile structurale ale Uniunii. Pentru redresarea în urma acestei crize, va fi necesar să se acorde prioritate investițiilor publice în cercetare și inovare, inclusiv în cercetarea tehnologică și aplicată.

| (28) | Transformarea digitală va fi esențială pentru redresarea economică în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19. Potențialul țării în acest domeniu a fost ilustrat de introducerea rapidă a unor sisteme de telemuncă și a unor soluții comerciale online de către unele societăți din Slovenia la începutul crizei. O digitalizare sporită a modelelor de afaceri și a proceselor de producție ar extinde aceste transformări la mai multe sectoare ale economiei. Slovenia se poate baza pe cunoștințele existente și pe capacitățile excelente din domeniul roboticii, al inteligenței artificiale și al tehnologiei blockchain, pentru a sprijini extinderea digitalizării către industriile tradiționale mai puțin avansate. Reutilizarea gamei largi de date din sectorul public disponibile în prezent ar putea sprijini inovarea și economia volumelor mari de date. Îmbunătățirea competențelor digitale ale lucrătorilor ar putea spori capacitatea de inserție profesională a acestora relativ rapid și ar putea sprijini redresarea economică. Introducerea unor servicii de e-guvernare și a unor servicii publice digitale ușor de utilizat ar contribui la reducerea și mai mult a sarcinii administrative pentru întreprinderi. Deși o serie de servicii publice online sunt deja disponibile, utilizarea acestora de către persoane fizice și întreprinderi va necesita eforturi pentru a spori încrederea cetățenilor în tranzacțiile online și securitatea acestora (de exemplu, introducerea unui identificator electronic național, securitatea cibernetică și caracteristicile de confidențialitate). Conexiunile în bandă largă rapide și fiabile (fixe și mobile), inclusiv în zonele rurale, sunt indispensabile pentru dezvoltarea principalelor servicii sociale și economice online. Introducerea rețelei 5G depinde de alocarea în timp util a spectrului de frecvențe 5G. |
| --- | --- |

(28)

Transformarea digitală va fi esențială pentru redresarea economică în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19. Potențialul țării în acest domeniu a fost ilustrat de introducerea rapidă a unor sisteme de telemuncă și a unor soluții comerciale online de către unele societăți din Slovenia la începutul crizei. O digitalizare sporită a modelelor de afaceri și a proceselor de producție ar extinde aceste transformări la mai multe sectoare ale economiei. Slovenia se poate baza pe cunoștințele existente și pe capacitățile excelente din domeniul roboticii, al inteligenței artificiale și al tehnologiei blockchain, pentru a sprijini extinderea digitalizării către industriile tradiționale mai puțin avansate. Reutilizarea gamei largi de date din sectorul public disponibile în prezent ar putea sprijini inovarea și economia volumelor mari de date. Îmbunătățirea competențelor digitale ale lucrătorilor ar putea spori capacitatea de inserție profesională a acestora relativ rapid și ar putea sprijini redresarea economică. Introducerea unor servicii de e-guvernare și a unor servicii publice digitale ușor de utilizat ar contribui la reducerea și mai mult a sarcinii administrative pentru întreprinderi. Deși o serie de servicii publice online sunt deja disponibile, utilizarea acestora de către persoane fizice și întreprinderi va necesita eforturi pentru a spori încrederea cetățenilor în tranzacțiile online și securitatea acestora (de exemplu, introducerea unui identificator electronic național, securitatea cibernetică și caracteristicile de confidențialitate). Conexiunile în bandă largă rapide și fiabile (fixe și mobile), inclusiv în zonele rurale, sunt indispensabile pentru dezvoltarea principalelor servicii sociale și economice online. Introducerea rețelei 5G depinde de alocarea în timp util a spectrului de frecvențe 5G.

| (29) | Cursurile regulate pentru toate nivelurile de educație au fost înlocuite cu învățământul la distanță în timpul izolării ca urmare a pandemiei de COVID-19. Învățarea online necesită o infrastructură digitală adecvată, materiale educaționale și cadre didactice care dispun de competențele necesare și de sprijin pentru a preda în mod eficace. Toți cursanții, în special cei din grupurile vulnerabile, inclusiv cei cu handicap și cei din zonele rurale, trebuie să aibă un acces adecvat la învățământul la distanță și competențe digitale decente pentru a beneficia pe deplin de învățământul la distanță. Competențele digitale ar trebui să ocupe un loc mai important în programa de învățământ și în programele școlare, în special pentru a îmbunătăți competențele lucrătorilor. Acest lucru ar permite o utilizare mai largă a telemuncii și a serviciilor digitale, o mai bună corelare a competențelor digitale cu cerințele pieței forței de muncă, precum și includerea grupurilor vulnerabile, cum ar fi persoanele în vârstă sau persoanele care locuiesc în zone rurale. |
| --- | --- |

(29)

Cursurile regulate pentru toate nivelurile de educație au fost înlocuite cu învățământul la distanță în timpul izolării ca urmare a pandemiei de COVID-19. Învățarea online necesită o infrastructură digitală adecvată, materiale educaționale și cadre didactice care dispun de competențele necesare și de sprijin pentru a preda în mod eficace. Toți cursanții, în special cei din grupurile vulnerabile, inclusiv cei cu handicap și cei din zonele rurale, trebuie să aibă un acces adecvat la învățământul la distanță și competențe digitale decente pentru a beneficia pe deplin de învățământul la distanță. Competențele digitale ar trebui să ocupe un loc mai important în programa de învățământ și în programele școlare, în special pentru a îmbunătăți competențele lucrătorilor. Acest lucru ar permite o utilizare mai largă a telemuncii și a serviciilor digitale, o mai bună corelare a competențelor digitale cu cerințele pieței forței de muncă, precum și includerea grupurilor vulnerabile, cum ar fi persoanele în vârstă sau persoanele care locuiesc în zone rurale.

| (30) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(30)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (31) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Slovenia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinirii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(31)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Slovenia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinirii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (32) | Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Slovenia ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului. |
| --- | --- |

(32)

Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Slovenia ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

| (33) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Sloveniei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Sloveniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovenia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(33)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Sloveniei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Sloveniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovenia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (34) | Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (9) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(34)

Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (9) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Slovenia să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici fiscal-bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să asigure reziliența sistemului de sănătate și de îngrijire pe termen lung, inclusiv prin garantarea unei furnizări adecvate de produse medicale esențiale și prin soluționarea deficitului de lucrători în domeniul sănătății. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să atenueze impactul social și asupra ocupării forței de muncă al crizei provocate de pandemia de COVID-19, inclusiv prin oferirea unor soluții adecvate de înlocuire a veniturilor și de protecție socială, prin consolidarea schemelor de șomaj tehnic și prin formule flexibile de lucru. Să se asigure că aceste măsuri le oferă o protecție adecvată lucrătorilor cu contracte atipice. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să continue să pună în aplicare rapid măsuri de asigurare de lichidități și de finanțare pentru întreprinderi și gospodării și să reducă sarcina administrativă. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a sprijini redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, infrastructura de mediu, transportul durabil, cercetare și inovare, precum și către introducerea rețelei 5G. Să promoveze capacitățile digitale ale întreprinderilor și să consolideze competențele digitale, comerțul electronic și e-sănătatea. |
| --- | --- |

3.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 143.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  JO C 320, 10.9.2018, p. 103.

7

(8)  Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu prestațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

8

(9)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/164 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/164

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2020

(2020/C 282/25)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Slovacia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Slovacia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

| (2) | Raportul de țară pentru Slovacia din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Slovacia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Slovacia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Slovacia din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Slovacia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Slovacia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Slovacia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Slovacia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite și a lacunelor în materie de infrastructură. Această tendință va crea un risc substanțial de accentuare a disparităților regionale în interiorul Slovaciei, în special între capitală și vestul țării, pe de o parte, și estul și sud-estul țării, pe de altă parte. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite și a lacunelor în materie de infrastructură. Această tendință va crea un risc substanțial de accentuare a disparităților regionale în interiorul Slovaciei, în special între capitală și vestul țării, pe de o parte, și estul și sud-estul țării, pe de altă parte. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | La 18 mai 2020, Slovacia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

La 18 mai 2020, Slovacia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, Slovacia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Slovacia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere.

| (12) | La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Slovaciei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (7) nu depășește 4,1 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,5 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală a Comisiei confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului structural pe termen mediu în 2019, precum și în exercițiile 2018 și 2019 luate împreună. Cu toate acestea, având în vedere activarea clauzei derogatorii generale, nu se justifică adoptarea de măsuri suplimentare în cadrul procedurii aplicabile abaterilor semnificative pentru Slovacia. |
| --- | --- |

(12)

La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Slovaciei să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (7) nu depășește 4,1 % în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,5 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală a Comisiei confirmă o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului structural pe termen mediu în 2019, precum și în exercițiile 2018 și 2019 luate împreună. Cu toate acestea, având în vedere activarea clauzei derogatorii generale, nu se justifică adoptarea de măsuri suplimentare în cadrul procedurii aplicabile abaterilor semnificative pentru Slovacia.

| (13) | În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un deficit de 1,3 % din PIB în 2019 la un deficit de 8,4 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 4,9 % din PIB în 2021 și la 3,7 % din PIB în 2022 și că va ajunge la 2,9 % din PIB până în 2023. După o scădere la 48 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 61,2 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un deficit de 1,3 % din PIB în 2019 la un deficit de 8,4 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 4,9 % din PIB în 2021 și la 3,7 % din PIB în 2022 și că va ajunge la 2,9 % din PIB până în 2023. După o scădere la 48 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 61,2 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

| (14) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Slovacia a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 2,6 % din PIB. Măsurile includ compensații salariale pentru angajați, subvenții pentru lucrătorii independenți, sisteme de asigurări de sănătate și de îngrijire și achiziționarea de bunuri medicale legate de pandemia de COVID-19. În plus, Slovacia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 3 % din PIB. Printre aceste măsuri se numără amânări la plata impozitului pe venit și a contribuțiilor sociale în cazurile în care venitul a scăzut cu mai mult de 40 % (1,4 % din PIB), precum și garanții pentru împrumuturi (1,6 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Slovacia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(14)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Slovacia a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 2,6 % din PIB. Măsurile includ compensații salariale pentru angajați, subvenții pentru lucrătorii independenți, sisteme de asigurări de sănătate și de îngrijire și achiziționarea de bunuri medicale legate de pandemia de COVID-19. În plus, Slovacia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 3 % din PIB. Printre aceste măsuri se numără amânări la plata impozitului pe venit și a contribuțiilor sociale în cazurile în care venitul a scăzut cu mai mult de 40 % (1,4 % din PIB), precum și garanții pentru împrumuturi (1,6 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Slovacia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (15) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Slovaciei va fi de –8,5 % din PIB în 2020 și de –4,2 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021. |
| --- | --- |

(15)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Slovaciei va fi de –8,5 % din PIB în 2020 și de –4,2 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021.

| (16) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Slovacia. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(16)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Slovacia. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (17) | În urma pandemiei de COVID-19, Slovacia a adoptat măsuri rapide și fără precedent cu scopul de a opri și de a împiedica răspândirea în continuare a virusului. După ce un prim caz a fost înregistrat la 6 martie 2020, Slovacia a declarat starea de urgență la 12 martie 2020 și a introdus măsuri stricte de distanțare socială, de carantină și sanitare, precum și restricții de călătorie. Magazinele au fost închise, iar producția din sectoarele economice importante a încetat timp de mai multe săptămâni, până când guvernul a început să relaxeze treptat restricțiile, de la sfârșitul lunii aprilie 2020. Prin urmare, se preconizează că economia Slovaciei va intra într-o recesiune gravă în 2020, întrucât consumul privat, investițiile și schimburile comerciale au de suferit. Conform previziunilor, economia Slovaciei va scădea drastic cu 6,7 % în 2020, iar rata șomajului va ajunge la 8,8 % în 2020, față de 5,8 % în 2019. Slovacia a răspuns cu mai multe seturi de măsuri pentru a atenua efectele negative ale crizei, inclusiv prin realocarea unei sume de 1,2 miliarde EUR din fondurile alocate în cadrul politicii de coeziune care nu fuseseră utilizate. Măsurile includ sisteme de șomaj tehnic cu compensare salarială, sprijinirea veniturilor angajaților prin prestații acordate pentru servicii de sănătate și de îngrijire și furnizarea de subvenții lucrătorilor independenți, pentru a compensa pierderea de venituri. Alte măsuri de sprijinire a lichidității întreprinderilor și a lucrătorilor independenți includ credite bancare, amânarea plății impozitelor și a contribuțiilor la asigurările sociale, precum și furnizarea de garanții bancare și de scheme de dobânzi favorabile. O schemă de împrumuturi pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), cu o alocare inițială de 38 de milioane EUR, va fi majorată cu suma de 330 de milioane EUR din fondurile neutilizate ale Uniunii și cu o schemă națională în valoare de 500 de milioane EUR. Alte măsuri includ suspendarea auditurilor fiscale și a obligațiilor de plată a avansurilor fiscale și amânarea plății chiriei pentru întreprinderi și persoane fizice. |
| --- | --- |

(17)

În urma pandemiei de COVID-19, Slovacia a adoptat măsuri rapide și fără precedent cu scopul de a opri și de a împiedica răspândirea în continuare a virusului. După ce un prim caz a fost înregistrat la 6 martie 2020, Slovacia a declarat starea de urgență la 12 martie 2020 și a introdus măsuri stricte de distanțare socială, de carantină și sanitare, precum și restricții de călătorie. Magazinele au fost închise, iar producția din sectoarele economice importante a încetat timp de mai multe săptămâni, până când guvernul a început să relaxeze treptat restricțiile, de la sfârșitul lunii aprilie 2020. Prin urmare, se preconizează că economia Slovaciei va intra într-o recesiune gravă în 2020, întrucât consumul privat, investițiile și schimburile comerciale au de suferit. Conform previziunilor, economia Slovaciei va scădea drastic cu 6,7 % în 2020, iar rata șomajului va ajunge la 8,8 % în 2020, față de 5,8 % în 2019. Slovacia a răspuns cu mai multe seturi de măsuri pentru a atenua efectele negative ale crizei, inclusiv prin realocarea unei sume de 1,2 miliarde EUR din fondurile alocate în cadrul politicii de coeziune care nu fuseseră utilizate. Măsurile includ sisteme de șomaj tehnic cu compensare salarială, sprijinirea veniturilor angajaților prin prestații acordate pentru servicii de sănătate și de îngrijire și furnizarea de subvenții lucrătorilor independenți, pentru a compensa pierderea de venituri. Alte măsuri de sprijinire a lichidității întreprinderilor și a lucrătorilor independenți includ credite bancare, amânarea plății impozitelor și a contribuțiilor la asigurările sociale, precum și furnizarea de garanții bancare și de scheme de dobânzi favorabile. O schemă de împrumuturi pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), cu o alocare inițială de 38 de milioane EUR, va fi majorată cu suma de 330 de milioane EUR din fondurile neutilizate ale Uniunii și cu o schemă națională în valoare de 500 de milioane EUR. Alte măsuri includ suspendarea auditurilor fiscale și a obligațiilor de plată a avansurilor fiscale și amânarea plății chiriei pentru întreprinderi și persoane fizice.

| (18) | Având în vedere pandemia de COVID-19, este și mai important ca Slovacia să continue să abordeze provocările structurale din sistemul său de sănătate. Sunt necesare investiții suplimentare pentru a spori reziliența sistemului, pentru a reduce deficitul de forță de muncă în sectorul sănătății și pentru a asigura disponibilitatea corespunzătoare a infrastructurii și produselor medicale critice. În paralel cu eforturile de a asigura, în viitor, o ofertă adecvată de lucrători din domeniul sănătății, aplicarea de politici eficace ar putea reduce disparitățile geografice în ceea ce privește disponibilitatea medicilor și ar putea asigura accesul la servicii de îngrijire pentru întreaga populație. Modernizarea rețelei de spitale și abordarea problemei structurale a finanțării insuficiente a spitalelor publice sunt esențiale pentru creșterea calității și îmbunătățirea raportului cost-eficacitate al serviciilor de asistență medicală. Furnizarea de asistență medicală primară trebuie să fie consolidată pentru a reduce presiunea asupra spitalelor și pentru a îmbunătăți gestionarea bolilor cronice, fiind în paralel necesară o coordonare sporită între diferitele niveluri și tipuri de îngrijire. Un motiv de preocupare deosebită îl reprezintă accesul insuficient la servicii de îngrijire pe termen lung de calitate și accesibile ca preț, din cauza finanțării insuficiente, la nivel general, a serviciilor de asistență comunitară și de îngrijire la domiciliu, a fragmentării guvernanței și a lipsei unei coordonări sistemice a serviciilor sociale și de asistență medicală. |
| --- | --- |

(18)

Având în vedere pandemia de COVID-19, este și mai important ca Slovacia să continue să abordeze provocările structurale din sistemul său de sănătate. Sunt necesare investiții suplimentare pentru a spori reziliența sistemului, pentru a reduce deficitul de forță de muncă în sectorul sănătății și pentru a asigura disponibilitatea corespunzătoare a infrastructurii și produselor medicale critice. În paralel cu eforturile de a asigura, în viitor, o ofertă adecvată de lucrători din domeniul sănătății, aplicarea de politici eficace ar putea reduce disparitățile geografice în ceea ce privește disponibilitatea medicilor și ar putea asigura accesul la servicii de îngrijire pentru întreaga populație. Modernizarea rețelei de spitale și abordarea problemei structurale a finanțării insuficiente a spitalelor publice sunt esențiale pentru creșterea calității și îmbunătățirea raportului cost-eficacitate al serviciilor de asistență medicală. Furnizarea de asistență medicală primară trebuie să fie consolidată pentru a reduce presiunea asupra spitalelor și pentru a îmbunătăți gestionarea bolilor cronice, fiind în paralel necesară o coordonare sporită între diferitele niveluri și tipuri de îngrijire. Un motiv de preocupare deosebită îl reprezintă accesul insuficient la servicii de îngrijire pe termen lung de calitate și accesibile ca preț, din cauza finanțării insuficiente, la nivel general, a serviciilor de asistență comunitară și de îngrijire la domiciliu, a fragmentării guvernanței și a lipsei unei coordonări sistemice a serviciilor sociale și de asistență medicală.

| (19) | Criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat provocările sociale preexistente din Slovacia. Aceasta a creat nevoia urgentă de a furniza o soluție adecvată de înlocuire a veniturilor lucrătorilor, în strânsă cooperare cu partenerii sociali. Pentru a atenua impactul crizei asupra ocupării forței de muncă, au fost activate sisteme de șomaj tehnic, cu contribuția fondurilor Uniunii. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 8,8 % în 2020 și va coborî apoi la 7,1 % în 2021. În pofida unei oarecare relaxări din 2018, sistemul de indemnizații de șomaj din Slovacia este caracterizat de cerințe stricte de eligibilitate, de o durată relativ scurtă a prestațiilor (șase luni ca regulă generală, cu mici prelungiri în timpul crizei) și de rate de înlocuire scăzute pentru beneficiari. Unele grupuri sunt deosebit de vulnerabile la criză și se pot confrunta cu un acces limitat la serviciile de protecție socială și de îngrijire, cum este cazul comunităților de romi marginalizate, care deseori nu au acces nici la servicii esențiale, al persoanelor în vârstă și al persoanelor cu un nivel scăzut de calificare. |
| --- | --- |

(19)

Criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat provocările sociale preexistente din Slovacia. Aceasta a creat nevoia urgentă de a furniza o soluție adecvată de înlocuire a veniturilor lucrătorilor, în strânsă cooperare cu partenerii sociali. Pentru a atenua impactul crizei asupra ocupării forței de muncă, au fost activate sisteme de șomaj tehnic, cu contribuția fondurilor Uniunii. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 8,8 % în 2020 și va coborî apoi la 7,1 % în 2021. În pofida unei oarecare relaxări din 2018, sistemul de indemnizații de șomaj din Slovacia este caracterizat de cerințe stricte de eligibilitate, de o durată relativ scurtă a prestațiilor (șase luni ca regulă generală, cu mici prelungiri în timpul crizei) și de rate de înlocuire scăzute pentru beneficiari. Unele grupuri sunt deosebit de vulnerabile la criză și se pot confrunta cu un acces limitat la serviciile de protecție socială și de îngrijire, cum este cazul comunităților de romi marginalizate, care deseori nu au acces nici la servicii esențiale, al persoanelor în vârstă și al persoanelor cu un nivel scăzut de calificare.

| (20) | Criza provocată de pandemia de COVID-19 a sporit necesitatea de a dezvolta competențele digitale ale populației, inclusiv pe cele ale profesorilor, precum și necesitatea de a extinde conectivitatea în bandă largă, întrucât mulți elevi în continuare nu dispun de conexiune la internet sau de alte condiții prealabile necesare pentru a învăța acasă, în special în comunitățile de romi marginalizate. Există în continuare provocări în ceea ce privește accesul egal la educația de calitate și favorabilă incluziunii, dat fiind că nivelurile de bază ale competențelor și performanțele generale ale elevilor sunt puternic influențate de mediul socioeconomic al acestora. Există diferențe pronunțate între diferite școli și regiuni în ceea ce privește performanțele înregistrate, care corespund, de asemenea, ratelor ridicate ale persoanelor care au părăsit timpuriu sistemul de educație și de formare în unele dintre ele, în special în estul Slovaciei. Atractivitatea profesiei de cadru didactic și calitatea formării inițiale a cadrelor didactice rămân scăzute. În plus, rata de înscriere la nivel național a copiilor în sistemul de educație și îngrijire timpurie, în special a copiilor sub trei ani, este cea mai scăzută din Uniune, ceea ce sporește impactul negativ asupra rezultatelor școlare, în special în cazul copiilor dezavantajați. |
| --- | --- |

(20)

Criza provocată de pandemia de COVID-19 a sporit necesitatea de a dezvolta competențele digitale ale populației, inclusiv pe cele ale profesorilor, precum și necesitatea de a extinde conectivitatea în bandă largă, întrucât mulți elevi în continuare nu dispun de conexiune la internet sau de alte condiții prealabile necesare pentru a învăța acasă, în special în comunitățile de romi marginalizate. Există în continuare provocări în ceea ce privește accesul egal la educația de calitate și favorabilă incluziunii, dat fiind că nivelurile de bază ale competențelor și performanțele generale ale elevilor sunt puternic influențate de mediul socioeconomic al acestora. Există diferențe pronunțate între diferite școli și regiuni în ceea ce privește performanțele înregistrate, care corespund, de asemenea, ratelor ridicate ale persoanelor care au părăsit timpuriu sistemul de educație și de formare în unele dintre ele, în special în estul Slovaciei. Atractivitatea profesiei de cadru didactic și calitatea formării inițiale a cadrelor didactice rămân scăzute. În plus, rata de înscriere la nivel național a copiilor în sistemul de educație și îngrijire timpurie, în special a copiilor sub trei ani, este cea mai scăzută din Uniune, ceea ce sporește impactul negativ asupra rezultatelor școlare, în special în cazul copiilor dezavantajați.

| (21) | Din cauza crizei provocate de pandemia de COVID-19, furnizarea rapidă a unui sprijin sub formă de lichidități pentru întreprinderi a devenit o prioritate urgentă pentru Slovacia, prin împrumuturi și garanții bine orientate, cu un accent deosebit pe IMM-uri, prin utilizarea noii flexibilități acordate de cadrul temporar privind ajutoarele de stat pentru sprijinirea economiei și prin realocarea de fonduri din cadrul politicii de coeziune. Instituirea de garanții de risc adecvate, combinate cu rate scăzute ale dobânzii și cu scadențe lungi, poate contribui la asigurarea furnizării rapide de împrumuturi de către intermediari și a absorbției acestora de către întreprinderi. În procesul de elaborare și punere în aplicare a măsurilor respective, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Permiterea amânării plății impozitelor și a contribuțiilor sociale poate contribui la atenuarea constrângerilor legate de lichidități pe termen scurt pentru IMM-uri și pentru lucrătorii independenți. Combaterea evaziunii fiscale și îmbunătățirea respectării obligațiilor fiscale rămân priorități pentru Slovacia pe termen mediu, constituind un mijloc de asigurare a sustenabilității finanțelor publice și de promovare a unor condiții de concurență echitabile, ceea ce va facilita redresarea economică. Pentru a asigura balanțe viabile ale fluxurilor de numerar pentru IMM-uri, este important ca autorităților publice de la toate nivelurile și întreprinderilor să li se ceară să accelereze plata facturilor către furnizorii lor. |
| --- | --- |

(21)

Din cauza crizei provocate de pandemia de COVID-19, furnizarea rapidă a unui sprijin sub formă de lichidități pentru întreprinderi a devenit o prioritate urgentă pentru Slovacia, prin împrumuturi și garanții bine orientate, cu un accent deosebit pe IMM-uri, prin utilizarea noii flexibilități acordate de cadrul temporar privind ajutoarele de stat pentru sprijinirea economiei și prin realocarea de fonduri din cadrul politicii de coeziune. Instituirea de garanții de risc adecvate, combinate cu rate scăzute ale dobânzii și cu scadențe lungi, poate contribui la asigurarea furnizării rapide de împrumuturi de către intermediari și a absorbției acestora de către întreprinderi. În procesul de elaborare și punere în aplicare a măsurilor respective, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. Permiterea amânării plății impozitelor și a contribuțiilor sociale poate contribui la atenuarea constrângerilor legate de lichidități pe termen scurt pentru IMM-uri și pentru lucrătorii independenți. Combaterea evaziunii fiscale și îmbunătățirea respectării obligațiilor fiscale rămân priorități pentru Slovacia pe termen mediu, constituind un mijloc de asigurare a sustenabilității finanțelor publice și de promovare a unor condiții de concurență echitabile, ceea ce va facilita redresarea economică. Pentru a asigura balanțe viabile ale fluxurilor de numerar pentru IMM-uri, este important ca autorităților publice de la toate nivelurile și întreprinderilor să li se ceară să accelereze plata facturilor către furnizorii lor.

| (22) | Promovarea unui mediu de afaceri favorabil și îmbunătățirea calității serviciilor publice sunt esențiale pentru redresare și pentru crearea unui climat investițional mai propice. Pentru a asigura eficacitatea măsurilor de redresare, este important să se reducă sarcinile administrative inutile și să se simplifice procedurile, inclusiv prin utilizarea eficace a „ghișeelor unice” pentru întreprinderi. Eficacitatea globală a instituțiilor publice și a administrației slovace rămâne scăzută. Aceasta poate fi îmbunătățită prin stimularea digitalizării, îmbunătățirea coordonării și planificării infrastructurii digitale și prin dezvoltarea de programe informatice. Prin continuarea eforturilor de reformă s-ar putea îmbunătăți coordonarea procesului de concepere de politici și a procesului de elaborare de reglementări și s-ar putea asigura un nivel înalt de performanță a funcției publice și a managementului resurselor umane. Pentru a consolida reziliența economiei, Slovacia ar beneficia de pe urma creșterii capacității de inovare a întreprinderilor, în special a IMM-urilor, care ar fi posibilă prin abordarea guvernanței fragmentate a ecosistemului de cercetare și inovare. O mai bună cooperare între întreprinderi, cercetare, mediul academic și sectorul public poate sprijini schimbul de cunoștințe și competențe și poate ajuta întreprinderile să inoveze și să dezvolte noi capacități de producție și de muncă. |
| --- | --- |

(22)

Promovarea unui mediu de afaceri favorabil și îmbunătățirea calității serviciilor publice sunt esențiale pentru redresare și pentru crearea unui climat investițional mai propice. Pentru a asigura eficacitatea măsurilor de redresare, este important să se reducă sarcinile administrative inutile și să se simplifice procedurile, inclusiv prin utilizarea eficace a „ghișeelor unice” pentru întreprinderi. Eficacitatea globală a instituțiilor publice și a administrației slovace rămâne scăzută. Aceasta poate fi îmbunătățită prin stimularea digitalizării, îmbunătățirea coordonării și planificării infrastructurii digitale și prin dezvoltarea de programe informatice. Prin continuarea eforturilor de reformă s-ar putea îmbunătăți coordonarea procesului de concepere de politici și a procesului de elaborare de reglementări și s-ar putea asigura un nivel înalt de performanță a funcției publice și a managementului resurselor umane. Pentru a consolida reziliența economiei, Slovacia ar beneficia de pe urma creșterii capacității de inovare a întreprinderilor, în special a IMM-urilor, care ar fi posibilă prin abordarea guvernanței fragmentate a ecosistemului de cercetare și inovare. O mai bună cooperare între întreprinderi, cercetare, mediul academic și sectorul public poate sprijini schimbul de cunoștințe și competențe și poate ajuta întreprinderile să inoveze și să dezvolte noi capacități de producție și de muncă.

| (23) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Pentru a permite regiunilor mai puțin dezvoltate să ajungă din urmă celelalte regiuni, să se bazeze mai mult pe cunoaștere și să devină mai competitive și mai productive, vor fi necesare mai multe investiții strategice în Slovacia, în special pentru dezvoltarea infrastructurii, inclusiv a serviciilor digitale și a altor servicii esențiale, precum și pentru îmbunătățirea rețelelor de transport. Pandemia de COVID-19 a evidențiat lacunele care erau deja prezente în infrastructura digitală. Extinderea acoperirii de bandă largă și a vitezei conexiunii va permite un acces mai echitabil și mai bun la internet. Sistemul de educație și piața muncii din Slovacia ar putea fi îmbunătățite dacă s-ar depune eforturi pentru a echipa cetățenii cu seturi mai bune de competențe, care să le permită să facă față tendințelor în continuă schimbare ale economiei și societății, inclusiv prin învățarea pe tot parcursul vieții, printr-o cooperare mai strânsă între întreprinderi și sistemul de educație la toate nivelurile, precum și printr-o mai bună corelare între programele de formare și recalificare și nevoile actuale și viitoare ale pieței forței de muncă. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Pentru a permite regiunilor mai puțin dezvoltate să ajungă din urmă celelalte regiuni, să se bazeze mai mult pe cunoaștere și să devină mai competitive și mai productive, vor fi necesare mai multe investiții strategice în Slovacia, în special pentru dezvoltarea infrastructurii, inclusiv a serviciilor digitale și a altor servicii esențiale, precum și pentru îmbunătățirea rețelelor de transport. Pandemia de COVID-19 a evidențiat lacunele care erau deja prezente în infrastructura digitală. Extinderea acoperirii de bandă largă și a vitezei conexiunii va permite un acces mai echitabil și mai bun la internet. Sistemul de educație și piața muncii din Slovacia ar putea fi îmbunătățite dacă s-ar depune eforturi pentru a echipa cetățenii cu seturi mai bune de competențe, care să le permită să facă față tendințelor în continuă schimbare ale economiei și societății, inclusiv prin învățarea pe tot parcursul vieții, printr-o cooperare mai strânsă între întreprinderi și sistemul de educație la toate nivelurile, precum și printr-o mai bună corelare între programele de formare și recalificare și nevoile actuale și viitoare ale pieței forței de muncă.

| (24) | Reluarea creșterii economice va necesita eforturi de politică și investiții specifice în următorii ani, pentru a-i permite Slovaciei să valorifice oportunitățile de creare a unei economii mai durabile și cu o valoare adăugată mai mare. Aceste eforturi ar trebui să ia în considerare disparitățile regionale. Domeniile prioritare în care trebuie depuse eforturi suplimentare, identificate în planul național al Slovaciei privind energia și clima, includ reducerea intensității energetice a industriei, sprijinirea soluțiilor de eficiență energetică, în special pentru gospodării, și realizarea de investiții în energia din surse regenerabile. Un mediu de reglementare mai favorabil ar putea contribui la creșterea proporției de surse de energie regenerabilă din oferta de energie. Slovacia ar avea de câștigat de pe urma accelerării punerii în aplicare a planului de acțiune privind transformarea regiunii Horná Nitra, a reorientării fondurilor către soluții pentru întreaga regiune și a valorificării acestei ocazii pentru a promova decarbonizarea. Reducerea poluării atmosferice cauzate de arderea combustibililor solizi și de creșterea emisiilor din sectorul transporturilor, îmbunătățirea sistemului de gestionare a deșeurilor cu soluții inovatoare de colectare și tratare, finalizarea rețelelor de apă potabilă și de canalizare pentru a aborda problemele sanitare, sprijinirea proiectelor în domeniul rețelelor inteligente și dirijarea industriei către economia circulară și neutră din punct de vedere climatic pot contribui la orientarea Slovaciei pe direcția creșterii economice durabile. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Slovacia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Slovaciei să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(24)

Reluarea creșterii economice va necesita eforturi de politică și investiții specifice în următorii ani, pentru a-i permite Slovaciei să valorifice oportunitățile de creare a unei economii mai durabile și cu o valoare adăugată mai mare. Aceste eforturi ar trebui să ia în considerare disparitățile regionale. Domeniile prioritare în care trebuie depuse eforturi suplimentare, identificate în planul național al Slovaciei privind energia și clima, includ reducerea intensității energetice a industriei, sprijinirea soluțiilor de eficiență energetică, în special pentru gospodării, și realizarea de investiții în energia din surse regenerabile. Un mediu de reglementare mai favorabil ar putea contribui la creșterea proporției de surse de energie regenerabilă din oferta de energie. Slovacia ar avea de câștigat de pe urma accelerării punerii în aplicare a planului de acțiune privind transformarea regiunii Horná Nitra, a reorientării fondurilor către soluții pentru întreaga regiune și a valorificării acestei ocazii pentru a promova decarbonizarea. Reducerea poluării atmosferice cauzate de arderea combustibililor solizi și de creșterea emisiilor din sectorul transporturilor, îmbunătățirea sistemului de gestionare a deșeurilor cu soluții inovatoare de colectare și tratare, finalizarea rețelelor de apă potabilă și de canalizare pentru a aborda problemele sanitare, sprijinirea proiectelor în domeniul rețelelor inteligente și dirijarea industriei către economia circulară și neutră din punct de vedere climatic pot contribui la orientarea Slovaciei pe direcția creșterii economice durabile. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Slovacia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Slovaciei să utilizeze acest fond în mod optim.

| (25) | Noile tendințe în ceea ce privește criminalitatea organizată la nivel internațional, inclusiv utilizarea abuzivă a entităților juridice în scopul spălării banilor, pun presiune pe Slovacia să își modernizeze cadrul de combatere a spălării banilor, pentru a preveni și a combate infracțiunile economice. Nivelul înțelegerii expunerii la risc rămâne scăzut, în ciuda planurilor ambițioase ale guvernului de a consolida prevenirea, investigarea și urmărirea penală a spălării banilor. Resursele umane limitate și formarea insuficientă reprezintă obstacole în calea supravegherii eficace a profesioniștilor implicați în crearea de întreprinderi. Măsurile luate în cadrul planului de acțiune al guvernului nu au furnizat încă instrumentele necesare pentru identificarea și urmărirea penală eficace a infracțiunilor de spălare a banilor și pentru confiscarea bunurilor. |
| --- | --- |

(25)

Noile tendințe în ceea ce privește criminalitatea organizată la nivel internațional, inclusiv utilizarea abuzivă a entităților juridice în scopul spălării banilor, pun presiune pe Slovacia să își modernizeze cadrul de combatere a spălării banilor, pentru a preveni și a combate infracțiunile economice. Nivelul înțelegerii expunerii la risc rămâne scăzut, în ciuda planurilor ambițioase ale guvernului de a consolida prevenirea, investigarea și urmărirea penală a spălării banilor. Resursele umane limitate și formarea insuficientă reprezintă obstacole în calea supravegherii eficace a profesioniștilor implicați în crearea de întreprinderi. Măsurile luate în cadrul planului de acțiune al guvernului nu au furnizat încă instrumentele necesare pentru identificarea și urmărirea penală eficace a infracțiunilor de spălare a banilor și pentru confiscarea bunurilor.

| (26) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor din cadrul politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(26)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor din cadrul politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (27) | Slovacia ar trebui să își consolideze în continuare angajamentul de a aborda unele preocupări specifice referitoare la integritatea generală a sistemului său de justiție, întrucât acestea sunt de natură să submineze încrederea în funcționarea eficace a acestuia. Progresele înregistrate în punerea în aplicare în Slovacia a reformelor destinate combaterii corupției rămân limitate. O serie de reforme în materie de prevenire fie nu au fost încă adoptate, fie nu au fost puse în aplicare; este vorba inclusiv de norme privind activitățile de lobby, cadourile, incompatibilitățile și contactele cu terții în cursul proceselor de luare a deciziilor, precum și protecția avertizorilor de integritate. Deși statisticile în materie penală fluctuează, numărul cazurilor de corupție la nivel înalt care fac obiectul anchetelor rămâne scăzut; în același timp, eforturile de sancționare a persoanelor juridice au un oarecare impact. |
| --- | --- |

(27)

Slovacia ar trebui să își consolideze în continuare angajamentul de a aborda unele preocupări specifice referitoare la integritatea generală a sistemului său de justiție, întrucât acestea sunt de natură să submineze încrederea în funcționarea eficace a acestuia. Progresele înregistrate în punerea în aplicare în Slovacia a reformelor destinate combaterii corupției rămân limitate. O serie de reforme în materie de prevenire fie nu au fost încă adoptate, fie nu au fost puse în aplicare; este vorba inclusiv de norme privind activitățile de lobby, cadourile, incompatibilitățile și contactele cu terții în cursul proceselor de luare a deciziilor, precum și protecția avertizorilor de integritate. Deși statisticile în materie penală fluctuează, numărul cazurilor de corupție la nivel înalt care fac obiectul anchetelor rămâne scăzut; în același timp, eforturile de sancționare a persoanelor juridice au un oarecare impact.

| (28) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Slovacia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinirii ODD și la efortul comun de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(28)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Slovacia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinirii ODD și la efortul comun de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (29) | Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Slovacia ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului. |
| --- | --- |

(29)

Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19. În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Slovacia ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

| (30) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Slovaciei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Slovaciei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovacia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(30)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Slovaciei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Slovaciei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovacia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (31) | Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (8) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(31)

Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (8) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Slovacia să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să consolideze reziliența sistemului de sănătate în ceea ce privește personalul medical, infrastructura și produsele medicale critice. Să îmbunătățească furnizarea de asistență medicală primară și coordonarea între tipurile de îngrijire. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să ofere o soluție adecvată de înlocuire a veniturilor și să asigure accesul tuturor cetățenilor la serviciile de protecție socială și la servicii esențiale. Să consolideze competențele digitale. Să asigure accesul egal la o educație de calitate. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să pună în aplicare în mod eficace măsuri de asigurare a lichidității pentru IMM-uri și pentru lucrătorii independenți. Să elimine lacunele în materie de infrastructură digitală. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și cea digitală, în special către producția și utilizarea energiei și a resurselor în mod nepoluant și eficient, către transporturile publice durabile și către gestionarea deșeurilor. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să asigure o supraveghere eficace și respectarea cadrului de combatere a spălării banilor. Să asigure un mediu de afaceri favorabil și servicii publice de calitate prin consolidarea coordonării și a elaborării de politici. Să abordeze preocupările legate de integritatea sistemului de justiție. |
| --- | --- |

4.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 148.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu prestațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

7

(8)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/171 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/171

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Finlandei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Finlandei pentru 2020

(2020/C 282/26)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Finlanda ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Finlanda ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. În aceeași zi, Comisia a adoptat, de asemenea, o recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro.

| (2) | Raportul de țară privind Finlanda din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Finlanda în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Finlanda în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară privind Finlanda din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Finlanda în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Finlanda în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza provocată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Finlanda este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Finlanda este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele sectoare și regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite. Acest lucru implică un risc de adâncire a disparităților în Finlanda. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele sectoare și regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite. Acest lucru implică un risc de adâncire a disparităților în Finlanda. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | La 30 aprilie 2020, Finlanda și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

La 30 aprilie 2020, Finlanda și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, Finlanda se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Finlanda se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria.

| (12) | În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un deficit de 1,1 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 7,2 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 4,0 % din PIB în 2021. După o scădere la 59,4 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 69,1 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un deficit de 1,1 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 7,2 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 4,0 % din PIB în 2021. După o scădere la 59,4 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 69,1 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Finlanda a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 1,7 % din PIB. Măsurile includ atât cheltuieli de urgență pentru protecția sănătății și a ordinii publice, cât și măsuri de sprijin pentru întreprinderi și angajați. În plus, Finlanda a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 5 % din PIB. Aceste măsuri includ garanții pentru împrumuturi în favoarea întreprinderilor, destinate în principal IMM-urilor, precum și sisteme de garanții specifice pentru Finnair și societățile de transport maritim care asigură securitatea aprovizionării. În plus, Finlanda a adoptat și alte măsuri de sporire a lichidităților, neraportate în Programul de stabilitate pentru 2020, printre care și amânarea plății impozitului pe profit. Aceste măsuri suplimentare sunt estimate la 15 % din PIB. În general, măsurile adoptate de Finlanda sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Finlanda a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 1,7 % din PIB. Măsurile includ atât cheltuieli de urgență pentru protecția sănătății și a ordinii publice, cât și măsuri de sprijin pentru întreprinderi și angajați. În plus, Finlanda a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 5 % din PIB. Aceste măsuri includ garanții pentru împrumuturi în favoarea întreprinderilor, destinate în principal IMM-urilor, precum și sisteme de garanții specifice pentru Finnair și societățile de transport maritim care asigură securitatea aprovizionării. În plus, Finlanda a adoptat și alte măsuri de sporire a lichidităților, neraportate în Programul de stabilitate pentru 2020, printre care și amânarea plății impozitului pe profit. Aceste măsuri suplimentare sunt estimate la 15 % din PIB. În general, măsurile adoptate de Finlanda sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (14) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Finlandei va fi de -7,4 % din PIB în 2020 și de -3,4 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va ajunge la 69,4 % din PIB în 2020 și la 69,6 % din PIB în 2021. |
| --- | --- |

(14)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Finlandei va fi de -7,4 % din PIB în 2020 și de -3,4 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va ajunge la 69,4 % din PIB în 2020 și la 69,6 % din PIB în 2021.

| (15) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Finlanda. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(15)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Finlanda. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (16) | Ca răspuns la criza provocată de COVID-19, Finlanda a luat măsuri cuprinzătoare de sprijinire a sistemului de sănătate și a economiei. De exemplu, guvernul Finlandei a adoptat mai multe bugete suplimentare și a decis să îmbunătățească siguranța locului de muncă pentru angajați, iar condițiile pentru a primi indemnizații de șomaj au fost relaxate. S-a facilitat accesul la indemnizațiile de șomaj pentru liber-profesioniști și antreprenori. Măsurile de securitate socială totalizează 1,6 miliarde EUR. Pe lângă împrumuturile garantate de stat în valoare de 10 miliarde EUR, s-au pus la dispoziție subvenții directe pentru întreprinderi în valoare de 1 miliard EUR. Guvernul a redus temporar contribuția angajatorilor la sistemul de pensii cu 2,6 puncte procentuale și a alocat cel puțin 1 miliard EUR pentru un pachet de sprijin destinat municipalităților. Autoritatea de supraveghere financiară din Finlanda a redus cerințele de capital ale instituțiilor de credit finlandeze prin eliminarea amortizorului de risc sistemic și prin ajustarea cerințelor specifice fiecărei instituții de credit. Guvernul a însărcinat un grup de lucru condus de Ministerul Finanțelor și Ministerul Afacerilor Sociale și Sănătății să pregătească strategia Finlandei de ieșire din criza provocată de COVID-19. La începutul lunii mai, guvernul a adoptat un plan de ieșire etapizat bazat pe primul raport al grupului de lucru. Grupul de lucru va propune în continuare măsuri relevante care să abordeze impactul social, economic și asupra sănătății al crizei. Grupul de lucru a desfășurat consultări cu partenerii sociali, municipalitățile, societatea civilă și organizațiile de protecție a mediului. |
| --- | --- |

(16)

Ca răspuns la criza provocată de COVID-19, Finlanda a luat măsuri cuprinzătoare de sprijinire a sistemului de sănătate și a economiei. De exemplu, guvernul Finlandei a adoptat mai multe bugete suplimentare și a decis să îmbunătățească siguranța locului de muncă pentru angajați, iar condițiile pentru a primi indemnizații de șomaj au fost relaxate. S-a facilitat accesul la indemnizațiile de șomaj pentru liber-profesioniști și antreprenori. Măsurile de securitate socială totalizează 1,6 miliarde EUR. Pe lângă împrumuturile garantate de stat în valoare de 10 miliarde EUR, s-au pus la dispoziție subvenții directe pentru întreprinderi în valoare de 1 miliard EUR. Guvernul a redus temporar contribuția angajatorilor la sistemul de pensii cu 2,6 puncte procentuale și a alocat cel puțin 1 miliard EUR pentru un pachet de sprijin destinat municipalităților. Autoritatea de supraveghere financiară din Finlanda a redus cerințele de capital ale instituțiilor de credit finlandeze prin eliminarea amortizorului de risc sistemic și prin ajustarea cerințelor specifice fiecărei instituții de credit. Guvernul a însărcinat un grup de lucru condus de Ministerul Finanțelor și Ministerul Afacerilor Sociale și Sănătății să pregătească strategia Finlandei de ieșire din criza provocată de COVID-19. La începutul lunii mai, guvernul a adoptat un plan de ieșire etapizat bazat pe primul raport al grupului de lucru. Grupul de lucru va propune în continuare măsuri relevante care să abordeze impactul social, economic și asupra sănătății al crizei. Grupul de lucru a desfășurat consultări cu partenerii sociali, municipalitățile, societatea civilă și organizațiile de protecție a mediului.

| (17) | Deși Finlanda a dovedit că este pregătită în general să facă față crizei provocate de COVID-19, sistemul său de sănătate ar putea deveni mai rezilient. Districtele spitalicești au trebuit să modifice repartizarea personalului medical în vederea tratării pacienților de COVID-19 și să se abată de la termenele legale stabilite anterior pentru asistența medicală fără caracter urgent. Sistemul actual de servicii de sănătate furnizate de diverși prestatori a dus la o densitate inegală a lucrătorilor din domeniul sănătății pe teritoriul țării. Se preconizează că fragmentarea prestării serviciilor și accesul inegal la serviciile sociale și la serviciile de asistență medicală primară vor rămâne o problemă și după criză, în special în cazul șomerilor și al pensionarilor, precum și al persoanelor cu handicap. Având în vedere creșterea șomajului determinată de criza provocată de COVID-19, atât măsurile de politică pe termen scurt, cât și cele pe termen mediu ar trebui să se axeze pe îmbunătățirea accesului egal la asistența medicală primară. Pe termen mediu, este important să se continue planurile de reforme în domeniul social și al sănătății avute în vedere de guverne finlandeze succesive, mai ales că acestea pregătesc Finlanda pentru schimbări demografice de amploare și ar ajuta țara să mențină calitatea sistemului său de sănătate în viitor, îmbunătățind totodată accesibilitatea acestuia. Sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice ale Finlandei continuă să fie în pericol din cauza creșterii preconizate a costurilor legate de îmbătrânirea populației, în special a costurilor legate de asistența socială și de sănătate. |
| --- | --- |

(17)

Deși Finlanda a dovedit că este pregătită în general să facă față crizei provocate de COVID-19, sistemul său de sănătate ar putea deveni mai rezilient. Districtele spitalicești au trebuit să modifice repartizarea personalului medical în vederea tratării pacienților de COVID-19 și să se abată de la termenele legale stabilite anterior pentru asistența medicală fără caracter urgent. Sistemul actual de servicii de sănătate furnizate de diverși prestatori a dus la o densitate inegală a lucrătorilor din domeniul sănătății pe teritoriul țării. Se preconizează că fragmentarea prestării serviciilor și accesul inegal la serviciile sociale și la serviciile de asistență medicală primară vor rămâne o problemă și după criză, în special în cazul șomerilor și al pensionarilor, precum și al persoanelor cu handicap. Având în vedere creșterea șomajului determinată de criza provocată de COVID-19, atât măsurile de politică pe termen scurt, cât și cele pe termen mediu ar trebui să se axeze pe îmbunătățirea accesului egal la asistența medicală primară. Pe termen mediu, este important să se continue planurile de reforme în domeniul social și al sănătății avute în vedere de guverne finlandeze succesive, mai ales că acestea pregătesc Finlanda pentru schimbări demografice de amploare și ar ajuta țara să mențină calitatea sistemului său de sănătate în viitor, îmbunătățind totodată accesibilitatea acestuia. Sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice ale Finlandei continuă să fie în pericol din cauza creșterii preconizate a costurilor legate de îmbătrânirea populației, în special a costurilor legate de asistența socială și de sănătate.

| (18) | Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 8,3 % în 2020 și va coborî apoi la 7,7 % în 2021. Sunt necesare măsuri eficace de politică pe termen scurt și mediu, elaborate în strânsă cooperare cu partenerii sociali, pentru a frâna creșterea ratei șomajului și a reintegra pe piața muncii persoanele care și-au pierdut locul de muncă din cauza crizei provocate de COVID-19. Aceste eforturi ar trebui să sprijine și grupurile expuse riscului de sărăcie și excluziune socială, cum ar fi persoanele cu un nivel scăzut de calificare, persoanele cu handicap, persoanele cu capacitate parțială de muncă și persoanele provenite dintr-un context de migrație. Finlanda a instituit sisteme de șomaj parțial prin care mulți angajați au fost trimiși în șomaj tehnic. Aplicarea unor politici active pe piața muncii, inclusiv a unor măsuri de perfecționare și recalificare, ar putea asigura o întoarcere rapidă și durabilă pe piața muncii. S-ar putea acorda salarii subvenționate, care ar putea fi combinate cu cursuri de formare și monitorizarea de către serviciile publice de ocupare a forței de muncă. Recalificarea și perfecționarea sunt esențiale pentru menținerea capacității de inserție profesională a forței de muncă în cadrul unei economii cu un caracter digital și ecologic tot mai pronunțat. Reforma învățării continue ar putea contribui la satisfacerea necesității de îmbunătățire a competențelor în rândul adulților, inclusiv în rândul celor cu calificări scăzute, în sectoare relevante pentru piața muncii, cum ar fi sectorul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC). Pentru a oferi pieței competențele de care are nevoie în această epocă de schimbări demografice și tehnologice, va fi important să se mențină relevanța pentru piața muncii a educației, printre altele prin asigurarea unui număr suficient de locuri în universități în concordanță cu previziunile privind locurile de muncă pentru fiecare sector și regiune. Pentru a evita agravarea situației socioeconomice a grupurilor celor mai vulnerabile în urma crizei provocate de COVID-19, eliminarea decalajului digital va fi esențială, în special prin asigurarea accesului cursanților defavorizați la o educație de calitate. Sistemul complex de beneficii creează obstacole în calea inserției profesionale. Pentru a încuraja adoptarea formulelor de muncă pe termen scurt și cu fracțiune de normă, ar trebui implementat în mod eficient registrul de venituri care conține informații în timp real cu privire la salarii și beneficii, iar prestațiile de asigurări sociale ar trebui prelucrate mai rapid. Pe termen mediu, va fi important ca Finlanda să își reformeze sistemul de beneficii sociale pentru a stimula ocuparea forței de muncă și a-și pregăti sistemul de protecție socială pentru viitor. |
| --- | --- |

(18)

Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 8,3 % în 2020 și va coborî apoi la 7,7 % în 2021. Sunt necesare măsuri eficace de politică pe termen scurt și mediu, elaborate în strânsă cooperare cu partenerii sociali, pentru a frâna creșterea ratei șomajului și a reintegra pe piața muncii persoanele care și-au pierdut locul de muncă din cauza crizei provocate de COVID-19. Aceste eforturi ar trebui să sprijine și grupurile expuse riscului de sărăcie și excluziune socială, cum ar fi persoanele cu un nivel scăzut de calificare, persoanele cu handicap, persoanele cu capacitate parțială de muncă și persoanele provenite dintr-un context de migrație. Finlanda a instituit sisteme de șomaj parțial prin care mulți angajați au fost trimiși în șomaj tehnic. Aplicarea unor politici active pe piața muncii, inclusiv a unor măsuri de perfecționare și recalificare, ar putea asigura o întoarcere rapidă și durabilă pe piața muncii. S-ar putea acorda salarii subvenționate, care ar putea fi combinate cu cursuri de formare și monitorizarea de către serviciile publice de ocupare a forței de muncă. Recalificarea și perfecționarea sunt esențiale pentru menținerea capacității de inserție profesională a forței de muncă în cadrul unei economii cu un caracter digital și ecologic tot mai pronunțat. Reforma învățării continue ar putea contribui la satisfacerea necesității de îmbunătățire a competențelor în rândul adulților, inclusiv în rândul celor cu calificări scăzute, în sectoare relevante pentru piața muncii, cum ar fi sectorul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC). Pentru a oferi pieței competențele de care are nevoie în această epocă de schimbări demografice și tehnologice, va fi important să se mențină relevanța pentru piața muncii a educației, printre altele prin asigurarea unui număr suficient de locuri în universități în concordanță cu previziunile privind locurile de muncă pentru fiecare sector și regiune. Pentru a evita agravarea situației socioeconomice a grupurilor celor mai vulnerabile în urma crizei provocate de COVID-19, eliminarea decalajului digital va fi esențială, în special prin asigurarea accesului cursanților defavorizați la o educație de calitate. Sistemul complex de beneficii creează obstacole în calea inserției profesionale. Pentru a încuraja adoptarea formulelor de muncă pe termen scurt și cu fracțiune de normă, ar trebui implementat în mod eficient registrul de venituri care conține informații în timp real cu privire la salarii și beneficii, iar prestațiile de asigurări sociale ar trebui prelucrate mai rapid. Pe termen mediu, va fi important ca Finlanda să își reformeze sistemul de beneficii sociale pentru a stimula ocuparea forței de muncă și a-și pregăti sistemul de protecție socială pentru viitor.

| (19) | Pentru a stimula economia după ridicarea măsurilor de izolare în vigoare în prezent, este esențial ca întreprinderile, în special IMM-urile, să fie ajutate să se mențină pe linia de plutire în timpul crizei provocate de COVID-19. Furnizarea temporară a unui sprijin sub formă de lichidități prin intermediul unor împrumuturi, subvenții și garanții ar putea ajuta întreprinderile să depășească această perioadă caracterizată de o incertitudine ridicată și venituri semnificativ mai scăzute. În procesul de elaborare și de punere în aplicare a acestor măsuri, este necesar să se țină seama de reziliența sectorului bancar. |
| --- | --- |

(19)

Pentru a stimula economia după ridicarea măsurilor de izolare în vigoare în prezent, este esențial ca întreprinderile, în special IMM-urile, să fie ajutate să se mențină pe linia de plutire în timpul crizei provocate de COVID-19. Furnizarea temporară a unui sprijin sub formă de lichidități prin intermediul unor împrumuturi, subvenții și garanții ar putea ajuta întreprinderile să depășească această perioadă caracterizată de o incertitudine ridicată și venituri semnificativ mai scăzute. În procesul de elaborare și de punere în aplicare a acestor măsuri, este necesar să se țină seama de reziliența sectorului bancar.

| (20) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. În Finlanda, investițiile se situează sub media UE în cazul categoriilor care susțin în cea mai mare măsură creșterea productivității, și anume investițiile în echipamente și în proprietatea intelectuală. Acest lucru poate limita potențialul de creștere pe termen lung al țării și îi poate afecta competitivitatea și redresarea. Sporirea investițiilor în cercetare și dezvoltare este un factor-cheie care permite schimbări structurale în favoarea sectoarelor economice bazate pe cunoaștere și a consolidării potențialului de creștere pe termen lung. Tranziția planificată către realizarea neutralității climatice până în 2035, reflectată și în Planul național privind energia și clima al Finlandei, va necesita investiții substanțiale, în special în rețelele de energie electrică și în transporturi durabile. Un nou plan privind transporturile la nivel național pentru perioada 2021-2032 este în curs de elaborare sub conducerea unui grup de coordonare parlamentar. Având în vedere preocupările legate de sănătate, mediu, regiuni și productivitate, sunt necesare eforturi continue pentru extinderea rețelelor de bandă largă de mare viteză și îmbunătățirea altor infrastructuri digitale, în vederea raționalizării logisticii și a menținerii activității economice în regiunile îndepărtate. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Finlanda să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Finlandei să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. În Finlanda, investițiile se situează sub media UE în cazul categoriilor care susțin în cea mai mare măsură creșterea productivității, și anume investițiile în echipamente și în proprietatea intelectuală. Acest lucru poate limita potențialul de creștere pe termen lung al țării și îi poate afecta competitivitatea și redresarea. Sporirea investițiilor în cercetare și dezvoltare este un factor-cheie care permite schimbări structurale în favoarea sectoarelor economice bazate pe cunoaștere și a consolidării potențialului de creștere pe termen lung. Tranziția planificată către realizarea neutralității climatice până în 2035, reflectată și în Planul național privind energia și clima al Finlandei, va necesita investiții substanțiale, în special în rețelele de energie electrică și în transporturi durabile. Un nou plan privind transporturile la nivel național pentru perioada 2021-2032 este în curs de elaborare sub conducerea unui grup de coordonare parlamentar. Având în vedere preocupările legate de sănătate, mediu, regiuni și productivitate, sunt necesare eforturi continue pentru extinderea rețelelor de bandă largă de mare viteză și îmbunătățirea altor infrastructuri digitale, în vederea raționalizării logisticii și a menținerii activității economice în regiunile îndepărtate. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Finlanda să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Finlandei să utilizeze acest fond în mod optim.

| (21) | Evaluarea națională a riscurilor privind combaterea spălării banilor a Finlandei este în prezent depășită și va fi actualizată în 2020. Autoritatea finlandeză de supraveghere financiară și-a îmbunătățit recent capacitatea de supraveghere. Cu toate acestea, efectivele de personal tot nu sunt adecvate, iar abordarea bazată pe riscuri a supravegherii nu este încă aplicată corect. Deși au fost investigate mai multe cazuri de încălcări suspectate, instituirea unei politici de sancțiuni disuasive rămâne printre priorități. Raportarea tranzacțiilor suspecte a crescut masiv în ultimele luni, iar resursele de care dispune Unitatea de informații financiare par să fie insuficiente pentru analizarea acestor informații. Schimbul de informații dintre Unitatea de informații financiare și Autoritatea de supraveghere financiară este în continuare insuficient. |
| --- | --- |

(21)

Evaluarea națională a riscurilor privind combaterea spălării banilor a Finlandei este în prezent depășită și va fi actualizată în 2020. Autoritatea finlandeză de supraveghere financiară și-a îmbunătățit recent capacitatea de supraveghere. Cu toate acestea, efectivele de personal tot nu sunt adecvate, iar abordarea bazată pe riscuri a supravegherii nu este încă aplicată corect. Deși au fost investigate mai multe cazuri de încălcări suspectate, instituirea unei politici de sancțiuni disuasive rămâne printre priorități. Raportarea tranzacțiilor suspecte a crescut masiv în ultimele luni, iar resursele de care dispune Unitatea de informații financiare par să fie insuficiente pentru analizarea acestor informații. Schimbul de informații dintre Unitatea de informații financiare și Autoritatea de supraveghere financiară este în continuare insuficient.

| (22) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(22)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (23) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Finlanda va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinirii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(23)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Finlanda va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinirii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (24) | Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19.În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Finlanda ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului. |
| --- | --- |

(24)

Coordonarea strânsă între economii în cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru realizarea unei redresări rapide în urma impactului economic al pandemiei de COVID-19.În calitate de stat membru a cărui monedă este euro, Finlanda ar trebui să se asigure că politicile sale rămân coerente cu recomandările din 2020 pentru zona euro și sunt coordonate cu cele ale celorlalte state membre a căror monedă este euro, ținând seama totodată de orientările politice din partea Eurogrupului.

| (25) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Finlandei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Finlandei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Finlanda, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(25)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Finlandei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Finlandei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Finlanda, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (26) | Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(26)

Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Finlanda să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici fiscal-bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să elimine deficitul de lucrători în domeniul sănătății pentru a consolida reziliența sistemului de sănătate și să îmbunătățească accesul la serviciile sociale și de sănătate. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să consolideze măsurile de sprijinire a ocupării forței de muncă și să susțină politici active pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să ia măsuri pentru a furniza lichidități economiei reale, în special întreprinderilor mici și mijlocii. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și digitală, în special către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, către o infrastructură sustenabilă și eficientă, precum și către cercetare și inovare. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să asigure o supraveghere eficace și respectarea cadrului de combatere a spălării banilor. |
| --- | --- |

4.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 154.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/177 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/177

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Suediei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Suediei pentru 2020

(2020/C 282/27)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Suedia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care a identificat Suedia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

| (2) | Raportul de țară pentru Suedia din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Suedia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Suedia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Suedia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, nivelurile supraevaluate ale prețurilor locuințelor, combinate cu creșterea continuă a gradului de îndatorare a gospodăriilor, creează riscul unei corecții dezordonate. Acest lucru ar putea avea un impact negativ asupra economiei și, eventual, asupra sectorului bancar. Orice impact negativ asupra sectorului bancar ar putea cauza, de asemenea, efecte negative de propagare în țările învecinate, date fiind interdependențele financiare sistemice. În ultimii ani s-au luat unele măsuri de corectare a acestor dezechilibre. Totuși, aceste măsuri au avut un impact limitat până în prezent. Există în continuare lacune importante în materie de politici, în special în ceea ce privește stimulentele fiscale pentru finanțarea prin îndatorare pentru achiziționarea unei locuințe și funcționarea ofertei de locuințe, mai ales a pieței locuințelor de închiriat. |
| --- | --- |

(2)

Raportul de țară pentru Suedia din 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Suedia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (3) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Suedia în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat efectuat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate tot la 26 februarie 2020. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Suedia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, nivelurile supraevaluate ale prețurilor locuințelor, combinate cu creșterea continuă a gradului de îndatorare a gospodăriilor, creează riscul unei corecții dezordonate. Acest lucru ar putea avea un impact negativ asupra economiei și, eventual, asupra sectorului bancar. Orice impact negativ asupra sectorului bancar ar putea cauza, de asemenea, efecte negative de propagare în țările învecinate, date fiind interdependențele financiare sistemice. În ultimii ani s-au luat unele măsuri de corectare a acestor dezechilibre. Totuși, aceste măsuri au avut un impact limitat până în prezent. Există în continuare lacune importante în materie de politici, în special în ceea ce privește stimulentele fiscale pentru finanțarea prin îndatorare pentru achiziționarea unei locuințe și funcționarea ofertei de locuințe, mai ales a pieței locuințelor de închiriat.

| (3) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (4) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (5) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(5)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (4), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (6) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(6)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (7) | Criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(7)

Criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză în sectorul sănătății. Strategiile îmbunătățite de achiziții, lanțurile de aprovizionare diversificate și rezervele strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (8) | Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Suedia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate. |
| --- | --- |

(8)

Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante prin intermediul Regulamentelor (UE) 2020/460 (5) și (UE) 2020/558 (6) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Suedia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și sectoarelor celor mai afectate.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite, în special în regiunile care se bazează în mod semnificativ pe turism și, în general, pe relațiile comerciale directe cu consumatorii. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale și teritoriale în Suedia, agravând tendința observată deja de accentuare treptată a disparităților dintre regiunea capitalei și restul țării sau dintre zonele urbane și cele rurale. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni din cauza profilurilor de specializare diferite, în special în regiunile care se bazează în mod semnificativ pe turism și, în general, pe relațiile comerciale directe cu consumatorii. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale și teritoriale în Suedia, agravând tendința observată deja de accentuare treptată a disparităților dintre regiunea capitalei și restul țării sau dintre zonele urbane și cele rurale. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | Suedia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 27 aprilie 2020 și Programul de convergență pentru 2020 la 28 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

Suedia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 27 aprilie 2020 și Programul de convergență pentru 2020 la 28 aprilie 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, Suedia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Suedia se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere.

| (12) | În cadrul Programului său de convergență pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 0,4 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 3,8 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 1,4 % din PIB în 2021 și va atinge un excedent de 1,5 % din PIB până în 2023. După ce a scăzut la 35 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 40 % în 2020, în conformitate cu Programul de convergență pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine legat de pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

În cadrul Programului său de convergență pentru 2020, guvernul preconizează o deteriorare a soldului global, de la un excedent de 0,4 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 3,8 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 1,4 % din PIB în 2021 și va atinge un excedent de 1,5 % din PIB până în 2023. După ce a scăzut la 35 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 40 % în 2020, în conformitate cu Programul de convergență pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine legat de pandemia de COVID-19.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Suedia a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 2,4 % din PIB. Măsurile includ consolidarea serviciilor de sănătate (0,1 % din PIB), ajutoare de urgență pentru sectoarele aflate în dificultate (1,6 % din PIB) și măsuri de ocupare a forței de muncă și de politică socială (0,2 % din PIB). În plus, Suedia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Conform Programului de convergență pentru 2020, printre aceste măsuri se numără, în special, amânări ale plății impozitelor de până la 6,9 % din PIB, precum și diferite tipuri de garanții pentru împrumuturi și facilități de credit extinse în valoare de aproximativ 4,7 % din PIB. În general, măsurile adoptate de Suedia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Suedia a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 2,4 % din PIB. Măsurile includ consolidarea serviciilor de sănătate (0,1 % din PIB), ajutoare de urgență pentru sectoarele aflate în dificultate (1,6 % din PIB) și măsuri de ocupare a forței de muncă și de politică socială (0,2 % din PIB). În plus, Suedia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Conform Programului de convergență pentru 2020, printre aceste măsuri se numără, în special, amânări ale plății impozitelor de până la 6,9 % din PIB, precum și diferite tipuri de garanții pentru împrumuturi și facilități de credit extinse în valoare de aproximativ 4,7 % din PIB. În general, măsurile adoptate de Suedia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (14) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Suediei va fi de -5,6 % din PIB în 2020 și de -2,2 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021. |
| --- | --- |

(14)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Suediei va fi de -5,6 % din PIB în 2020 și de -2,2 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021.

| (15) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Suedia. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(15)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării preconizate a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020 de către Suedia. În ansamblu, analiza Comisiei sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97.

| (16) | Pandemia de COVID-19 a determinat o încetinire fără precedent a economiei Suediei. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 9,7 % în 2020 și va coborî apoi la 9,3 % în 2021. Se estimează o scădere puternică a consumului privat, în special în cadrul categoriilor de consum celor mai expuse, cum ar fi transporturile, restaurantele și serviciile de cazare. Se preconizează că formarea brută de capital fix va înregistra o scădere chiar și mai puternică decât consumul, determinată în mare măsură de incertitudinea cu privire la ritmul redresării. Autoritățile suedeze au început să ia dintr-un stadiu timpuriu măsuri în materie de politici, pe care le-au intensificat treptat odată cu extinderea pandemiei de COVID-19. Aceste măsuri au vizat asistența medicală și au combătut consecințele economice ale pandemiei. Printre măsurile din domeniul asistenței medicale se numără și sprijinul economic pe care administrația centrală l-a acordat regiunilor și autorităților locale responsabile cu sistemul de sănătate pentru a acoperi costurile suplimentare cauzate de pandemia de COVID-19. Pe plan economic, guvernul a luat o gamă largă de măsuri de reducere a costurilor suportate de sectorul corporativ (șomaj parțial, preluarea costurilor prestațiilor de boală, amânarea plății contribuțiilor sociale datorate de angajatori, garanții pentru credite și reduceri ale chiriilor), precum și de asigurare a lichidității întreprinderilor (amânarea plății impozitelor, inclusiv a plăților taxei pe valoarea adăugată). De asemenea, banca centrală a Suediei, Sveriges Riksbank a decis să acorde întreprinderilor împrumuturi prin intermediul băncilor și să achiziționeze obligațiuni guvernamentale și municipale, precum și obligațiuni ipotecare garantate și obligațiuni și titluri comerciale emise de societăți nefinanciare suedeze. În procesul de elaborare și de punere în aplicare a acestor măsuri, este necesar să se țină seama de reziliența sectorului bancar. De asemenea, Riksbank a încheiat acorduri de swap valutar cu alte bănci centrale, menite să asigure disponibilitatea valutelor importante pentru sectorul financiar. Politica socială și de ocupare a forței de muncă a fost extinsă, de exemplu prin modificarea temporară a prestațiilor de boală, prin creșterea indemnizațiilor de șomaj, prin relaxarea cerințelor de acces la indemnizațiile de șomaj și prin măsuri active în domeniul pieței forței de muncă și al educației (de exemplu, locuri de muncă verzi, extinderea programului „Locuri de muncă pentru un nou început”, cursuri de vară, sporirea numărului de studenți în învățământul superior). |
| --- | --- |

(16)

Pandemia de COVID-19 a determinat o încetinire fără precedent a economiei Suediei. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că rata șomajului va crește la 9,7 % în 2020 și va coborî apoi la 9,3 % în 2021. Se estimează o scădere puternică a consumului privat, în special în cadrul categoriilor de consum celor mai expuse, cum ar fi transporturile, restaurantele și serviciile de cazare. Se preconizează că formarea brută de capital fix va înregistra o scădere chiar și mai puternică decât consumul, determinată în mare măsură de incertitudinea cu privire la ritmul redresării. Autoritățile suedeze au început să ia dintr-un stadiu timpuriu măsuri în materie de politici, pe care le-au intensificat treptat odată cu extinderea pandemiei de COVID-19. Aceste măsuri au vizat asistența medicală și au combătut consecințele economice ale pandemiei. Printre măsurile din domeniul asistenței medicale se numără și sprijinul economic pe care administrația centrală l-a acordat regiunilor și autorităților locale responsabile cu sistemul de sănătate pentru a acoperi costurile suplimentare cauzate de pandemia de COVID-19. Pe plan economic, guvernul a luat o gamă largă de măsuri de reducere a costurilor suportate de sectorul corporativ (șomaj parțial, preluarea costurilor prestațiilor de boală, amânarea plății contribuțiilor sociale datorate de angajatori, garanții pentru credite și reduceri ale chiriilor), precum și de asigurare a lichidității întreprinderilor (amânarea plății impozitelor, inclusiv a plăților taxei pe valoarea adăugată). De asemenea, banca centrală a Suediei, Sveriges Riksbank a decis să acorde întreprinderilor împrumuturi prin intermediul băncilor și să achiziționeze obligațiuni guvernamentale și municipale, precum și obligațiuni ipotecare garantate și obligațiuni și titluri comerciale emise de societăți nefinanciare suedeze. În procesul de elaborare și de punere în aplicare a acestor măsuri, este necesar să se țină seama de reziliența sectorului bancar. De asemenea, Riksbank a încheiat acorduri de swap valutar cu alte bănci centrale, menite să asigure disponibilitatea valutelor importante pentru sectorul financiar. Politica socială și de ocupare a forței de muncă a fost extinsă, de exemplu prin modificarea temporară a prestațiilor de boală, prin creșterea indemnizațiilor de șomaj, prin relaxarea cerințelor de acces la indemnizațiile de șomaj și prin măsuri active în domeniul pieței forței de muncă și al educației (de exemplu, locuri de muncă verzi, extinderea programului „Locuri de muncă pentru un nou început”, cursuri de vară, sporirea numărului de studenți în învățământul superior).

| (17) | Pe termen scurt, măsurile luate de Suedia în materie de politici ca răspuns la pandemia de COVID-19 vizează să asigure lucrătorilor din domeniul sănătății resursele și rezervele de capacitate adecvate și să adapteze rolurile și responsabilitățile acestora. Pe termen mediu, aceste măsuri ar trebui să asigure, de asemenea, un acces rapid la o asistență medicală echilibrată din punct de vedere geografic, repartizarea adecvată a lucrătorilor din domeniul sănătății în cadrul diverselor servicii (de exemplu, asistența medicală ambulatorie și cea spitalicească) și evitarea deficitelor structurale de personal medical. Utilizarea sectorului de cercetare și inovare, un sector puternic în Suedia, pentru programe științifice poate contribui la înregistrarea de progrese în dezvoltarea de vaccinuri, în tratamente și metode de diagnosticare, precum și la transpunerea rezultatelor cercetării în politica de sănătate publică. |
| --- | --- |

(17)

Pe termen scurt, măsurile luate de Suedia în materie de politici ca răspuns la pandemia de COVID-19 vizează să asigure lucrătorilor din domeniul sănătății resursele și rezervele de capacitate adecvate și să adapteze rolurile și responsabilitățile acestora. Pe termen mediu, aceste măsuri ar trebui să asigure, de asemenea, un acces rapid la o asistență medicală echilibrată din punct de vedere geografic, repartizarea adecvată a lucrătorilor din domeniul sănătății în cadrul diverselor servicii (de exemplu, asistența medicală ambulatorie și cea spitalicească) și evitarea deficitelor structurale de personal medical. Utilizarea sectorului de cercetare și inovare, un sector puternic în Suedia, pentru programe științifice poate contribui la înregistrarea de progrese în dezvoltarea de vaccinuri, în tratamente și metode de diagnosticare, precum și la transpunerea rezultatelor cercetării în politica de sănătate publică.

| (18) | Sprijinirea ofertei de competențe, în special de competențe digitale, poate să favorizeze o creștere mai puternică a productivității prin intermediul cercetării și inovării în sectoarele de înaltă tehnologie și să contribuie la îndeplinirea obiectivelor ambițioase ale Suediei în materie de climă și energie, prevăzute în Planul național privind energia și clima. De asemenea, sunt necesare investiții pentru a reduce decalajele în materie de rezultate școlare între elevii proveniți dintr-un context de migrație și cei nativi. Calitatea ridicată a forței de muncă a contribuit în foarte mare măsură la creșterea productivității muncii, dar aproape încetase să mai aibă o astfel de contribuție înainte de declanșarea crizei provocate de COVID-19. De asemenea, va fi necesar să se integreze pe piața forței de muncă grupurile al căror potențial nu a fost pe deplin utilizat înainte de criză, cum ar fi migranții din afara UE și persoanele cu handicap. Lipsa de personal calificat este deosebit de accentuată în domeniile educației, asistenței medicale, muncii sociale, tehnologiei informației și comunicațiilor, industriei și construcțiilor. |
| --- | --- |

(18)

Sprijinirea ofertei de competențe, în special de competențe digitale, poate să favorizeze o creștere mai puternică a productivității prin intermediul cercetării și inovării în sectoarele de înaltă tehnologie și să contribuie la îndeplinirea obiectivelor ambițioase ale Suediei în materie de climă și energie, prevăzute în Planul național privind energia și clima. De asemenea, sunt necesare investiții pentru a reduce decalajele în materie de rezultate școlare între elevii proveniți dintr-un context de migrație și cei nativi. Calitatea ridicată a forței de muncă a contribuit în foarte mare măsură la creșterea productivității muncii, dar aproape încetase să mai aibă o astfel de contribuție înainte de declanșarea crizei provocate de COVID-19. De asemenea, va fi necesar să se integreze pe piața forței de muncă grupurile al căror potențial nu a fost pe deplin utilizat înainte de criză, cum ar fi migranții din afara UE și persoanele cu handicap. Lipsa de personal calificat este deosebit de accentuată în domeniile educației, asistenței medicale, muncii sociale, tehnologiei informației și comunicațiilor, industriei și construcțiilor.

| (19) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. În sectorul digital și în cel al produselor microelectronice, peste 50 % din angajatori raportează o lipsă de personal calificat, care afectează creșterea. Susținerea ponderii ridicate a cheltuielilor publice în cercetare este o condiție necesară pentru a îmbunătăți performanțele în materie de productivitate. Consolidarea intensității capitalului și investițiile sporite în sectoarele de înaltă tehnologie și în cele inovatoare sunt, de asemenea, necesare pentru a restabili creșterea productivității muncii. Difuzarea noilor tehnologii digitale în rândul întreprinderilor mici și mijlocii va contribui la stimularea productivității. Criza a arătat cât de importantă este infrastructura digitală și că este necesar ca toți cetățenii să aibă acces la o conexiune rapidă și stabilă, indiferent unde locuiesc sau muncesc. Extinderea rețelei wireless de arie largă în banda de 700 MHz va juca un rol important, la fel ca și posibilitatea acordării de sprijin financiar pentru dezvoltarea serviciilor fixe de bandă largă. Viitoarea licitare a 5G va da un impuls suplimentar digitalizării economiei suedeze. Obiectivul de a realiza o societate neutră din punct de vedere climatic în 2045 va necesita, de asemenea, investiții în cercetare și inovare care să permită dezvoltarea și punerea în aplicare a unor soluții inovatoare și competitive pentru decarbonizare, precum și măsuri de politică și măsuri sociale coordonate. Eforturile Suediei de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră sunt direcționate în primul rând către sectorul transporturilor. Pe agenda politică se află înlocuirea completă și relativ rapidă a parcului auto cu vehicule cu emisii scăzute. Investițiile planificate în infrastructura feroviară sunt importante pentru a facilita o repartizare modală și pentru a îndeplini ambițiosul obiectiv climatic al Suediei. Electrificarea transporturilor și a industriei va necesita investiții semnificative în producția și distribuția de energie electrică. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Suedia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Suediei să utilizeze acest fond în mod optim. |
| --- | --- |

(19)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important ca proiectele de investiții publice mature să fie concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. În sectorul digital și în cel al produselor microelectronice, peste 50 % din angajatori raportează o lipsă de personal calificat, care afectează creșterea. Susținerea ponderii ridicate a cheltuielilor publice în cercetare este o condiție necesară pentru a îmbunătăți performanțele în materie de productivitate. Consolidarea intensității capitalului și investițiile sporite în sectoarele de înaltă tehnologie și în cele inovatoare sunt, de asemenea, necesare pentru a restabili creșterea productivității muncii. Difuzarea noilor tehnologii digitale în rândul întreprinderilor mici și mijlocii va contribui la stimularea productivității. Criza a arătat cât de importantă este infrastructura digitală și că este necesar ca toți cetățenii să aibă acces la o conexiune rapidă și stabilă, indiferent unde locuiesc sau muncesc. Extinderea rețelei wireless de arie largă în banda de 700 MHz va juca un rol important, la fel ca și posibilitatea acordării de sprijin financiar pentru dezvoltarea serviciilor fixe de bandă largă. Viitoarea licitare a 5G va da un impuls suplimentar digitalizării economiei suedeze. Obiectivul de a realiza o societate neutră din punct de vedere climatic în 2045 va necesita, de asemenea, investiții în cercetare și inovare care să permită dezvoltarea și punerea în aplicare a unor soluții inovatoare și competitive pentru decarbonizare, precum și măsuri de politică și măsuri sociale coordonate. Eforturile Suediei de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră sunt direcționate în primul rând către sectorul transporturilor. Pe agenda politică se află înlocuirea completă și relativ rapidă a parcului auto cu vehicule cu emisii scăzute. Investițiile planificate în infrastructura feroviară sunt importante pentru a facilita o repartizare modală și pentru a îndeplini ambițiosul obiectiv climatic al Suediei. Electrificarea transporturilor și a industriei va necesita investiții semnificative în producția și distribuția de energie electrică. Programarea Fondului pentru o tranziție justă, care face obiectul unei propuneri a Comisiei, pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Suedia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară din 2020. Acest lucru i-ar permite Suediei să utilizeze acest fond în mod optim.

| (20) | Acuzațiile persistente privind suspiciuni de spălare de bani au afectat reputația băncilor suedeze, prevenirea spălării banilor rămânând o prioritate pentru Suedia. Supravegherea eficace necesită resurse sporite și proceduri adecvate pentru a aplica abordarea bazată pe riscuri. Suedia a recunoscut că sunt necesare mai multe resurse pentru a exercita o supraveghere corespunzătoare și pentru a efectua investigații adecvate și a consolidat capacitatea Autorității de Supraveghere Financiară. Cu toate acestea, capacitatea agenției este încă scăzută în comparație cu dimensiunea sectorului financiar suedez. Provocările persistă, iar abordarea bazată pe riscuri nu a fost încă pusă în aplicare pe deplin. |
| --- | --- |

(20)

Acuzațiile persistente privind suspiciuni de spălare de bani au afectat reputația băncilor suedeze, prevenirea spălării banilor rămânând o prioritate pentru Suedia. Supravegherea eficace necesită resurse sporite și proceduri adecvate pentru a aplica abordarea bazată pe riscuri. Suedia a recunoscut că sunt necesare mai multe resurse pentru a exercita o supraveghere corespunzătoare și pentru a efectua investigații adecvate și a consolidat capacitatea Autorității de Supraveghere Financiară. Cu toate acestea, capacitatea agenției este încă scăzută în comparație cu dimensiunea sectorului financiar suedez. Provocările persistă, iar abordarea bazată pe riscuri nu a fost încă pusă în aplicare pe deplin.

| (21) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală. |
| --- | --- |

(21)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european al anului viitor. Aceasta include și recomandările specifice fiecărei țări din 2019 privind politicile economice legate de investiții. Toate recomandările specifice fiecărei țări din 2019 ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică pentru perioada de după 2020 a fondurilor aferente politicii de coeziune, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire legate de criza actuală.

| (22) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Suedia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinirii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune. |
| --- | --- |

(22)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Suedia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinirii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

| (23) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Suediei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Suediei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Suedia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(23)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Suediei, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Suediei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Suedia, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (24) | Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. |
| --- | --- |

(24)

Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

| (25) | În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de convergență pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Deoarece au fost reorientate către obiectivul de abordare a impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și de facilitare a redresării economice, niciuna dintre recomandările specifice fiecărei țări din 2020 nu abordează în mod direct dezechilibrele macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, |
| --- | --- |

(25)

În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de convergență pentru 2020. Recomandările specifice fiecărei țări din 2020 iau în considerare necesitatea de a combate pandemia de COVID-19 și de a facilita redresarea economică, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Deoarece au fost reorientate către obiectivul de abordare a impactului socioeconomic al pandemiei de COVID-19 și de facilitare a redresării economice, niciuna dintre recomandările specifice fiecărei țări din 2020 nu abordează în mod direct dezechilibrele macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Suedia să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici fiscal-bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să asigure reziliența sistemului de sănătate, inclusiv prin furnizarea adecvată de produse medicale esențiale, de infrastructură și de forță de muncă. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să încurajeze inovarea și să sprijine educația și dezvoltarea competențelor. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, către sectoarele de înaltă tehnologie și cele inovatoare, către rețelele 5G și către transporturile durabile. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să îmbunătățească eficacitatea supravegherii în materie de combatere a spălării banilor și să asigure punerea în aplicare eficace a cadrului de combatere a spălării banilor. |
| --- | --- |

3.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO C 301, 5.9.2019, p. 159.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (JO L 99, 31.3.2020, p. 5).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013 și (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsuri specifice de asigurare a unei flexibilități excepționale pentru utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene ca reacție la epidemia de COVID-19 (JO L 130, 24.4.2020, p. 1).

6

(7)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 282/183 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 282/183

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 20 iulie 2020

privind Programul național de reformă al Regatului Unit pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru 2020

(2020/C 282/28)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,

având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Regatul Unit ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. |
| --- | --- |

(1)

La 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat strategia anuală privind creșterea durabilă, care marchează începutul semestrului european 2020 pentru coordonarea politicilor economice. Comisia a ținut cont în mod corespunzător de Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017. De asemenea, la 17 decembrie 2019, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă, în care nu a identificat Regatul Unit ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat.

| (2) | În urma retragerii Regatului Unit din Uniune la 31 ianuarie 2020 și a intrării în vigoare a Acordului privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (3) („Acordul de retragere”), Regatul Unit a intrat într-o perioadă de tranziție, care se va încheia la 31 decembrie 2020. Această perioadă de tranziție poate fi prelungită cu până la un an sau doi ani printr-o decizie unică luată înainte de 1 iulie 2020 de către Uniune și Regatul Unit în cadrul Comitetului mixt prevăzut în Acordul de retragere. În această perioadă, legislația Uniunii – inclusiv cea legată de semestrul european – continuă să se aplice Regatului Unit și pe teritoriul acestuia. |
| --- | --- |

(2)

În urma retragerii Regatului Unit din Uniune la 31 ianuarie 2020 și a intrării în vigoare a Acordului privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (3) („Acordul de retragere”), Regatul Unit a intrat într-o perioadă de tranziție, care se va încheia la 31 decembrie 2020. Această perioadă de tranziție poate fi prelungită cu până la un an sau doi ani printr-o decizie unică luată înainte de 1 iulie 2020 de către Uniune și Regatul Unit în cadrul Comitetului mixt prevăzut în Acordul de retragere. În această perioadă, legislația Uniunii – inclusiv cea legată de semestrul european – continuă să se aplice Regatului Unit și pe teritoriul acestuia.

| (3) | Raportul de țară privind Regatul Unit pentru 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Regatul Unit în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (4) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Regatul Unit în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(3)

Raportul de țară privind Regatul Unit pentru 2020 a fost publicat la 26 februarie 2020. Acesta a evaluat progresele realizate de Regatul Unit în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019 (4) (denumite în continuare „recomandările specifice fiecărei țări din 2019”), măsurile luate pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate în anii anteriori, precum și progresele realizate de Regatul Unit în direcția îndeplinirii obiectivelor sale naționale din cadrul strategiei Europa 2020.

| (4) | La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă și veniturile cetățenilor, precum și activitatea întreprinderilor. Aceasta a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniune. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care solicită un răspuns economic coordonat la criză, care să implice toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

| (5) | Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent. |
| --- | --- |

(5)

Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsuri de urgență ar trebui să fie strict proporționale, necesare, limitate în timp și în concordanță cu standardele europene și internaționale. Acestea ar trebui să fie supuse controlului democratic și unui control judiciar independent.

| (6) | La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (5), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului. |
| --- | --- |

(6)

La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza derogatorie generală, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului (5), facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa din 20 martie 2020, Comisia a considerat că, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale și a cerut Consiliului să aprobe această concluzie. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Aceștia au fost de acord că încetinirea marcată a creșterii economice necesită un răspuns ferm, ambițios și coordonat. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul Pactului.

| (7) | Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei. |
| --- | --- |

(7)

Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei de COVID-19, pentru a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, pentru a atenua consecințele socioeconomice ale pandemiei prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru a conduce la revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și la o creștere durabilă, integrând, printre altele, tranziția verde și transformarea digitală și valorificând lecțiile învățate în urma crizei.

| (8) | Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză. |
| --- | --- |

(8)

Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața internă din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care împiedică funcționarea normală a pieței interne ar trebui eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru situații de criză din sectorul sănătății. Strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale sunt printre elementele-cheie în elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

| (9) | Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale Regatului Unit din cauza profilurilor de specializare diferite. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale în Regatul Unit. Situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică. |
| --- | --- |

(9)

Consecințele socioeconomice ale pandemiei de COVID-19 se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni ale Regatului Unit din cauza profilurilor de specializare diferite. Acest lucru implică un risc considerabil de adâncire a disparităților regionale în Regatul Unit. Situația actuală impune adoptarea unor răspunsuri specifice în materie de politică.

| (10) | Regatul Unit și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 30 aprilie 2020 și Programul de convergență pentru 2020 la 7 mai 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(10)

Regatul Unit și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020 la 30 aprilie 2020 și Programul de convergență pentru 2020 la 7 mai 2020. Pentru a se ține seama de interconexiunile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (11) | În prezent, Regatul Unit se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Regatului Unit să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (6) nu va depăși 1,6 % în 2019-2020, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală a Comisiei confirmă faptul că există riscul unei abateri semnificative de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2019-2020, precum și pentru exercițiile 2018-2019 și 2019-2020, luate împreună. Datele privind rezultatul exercițiului bugetar pentru 2019-2020 vor fi disponibile în toamna anului 2020. |
| --- | --- |

(11)

În prezent, Regatul Unit se încadrează în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere și face obiectul regulii privind datoria. La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Regatului Unit să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete (6) nu va depăși 1,6 % în 2019-2020, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din produsul intern brut (PIB). Evaluarea generală a Comisiei confirmă faptul că există riscul unei abateri semnificative de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru 2019-2020, precum și pentru exercițiile 2018-2019 și 2019-2020, luate împreună. Datele privind rezultatul exercițiului bugetar pentru 2019-2020 vor fi disponibile în toamna anului 2020.

| (12) | În Programul său de convergență pentru 2019-2020, guvernul prevede o deteriorare a soldului global de la un deficit de 2,2 % din PIB în 2019-2020 la un deficit de 2,5 % din PIB în 2020-2021. Se estimează că deficitul va crește la 3,1 % din PIB în 2021-2022 și că va scădea la 2,4 % din PIB până în 2024-2025. După ce a scăzut la aproximativ 83,2 % din PIB în 2019-2020, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 82,9 % în 2020-2021, conform Programului de convergență pentru 2019-2020. Cu toate acestea, scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare nu mai pare realist, deoarece nu ia în considerare impactul economic al pandemiei de COVID-19. De asemenea, proiecțiile din program nu iau în considerare măsurile anunțate de Regatul Unit ca răspuns la pandemia de COVID-19. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

În Programul său de convergență pentru 2019-2020, guvernul prevede o deteriorare a soldului global de la un deficit de 2,2 % din PIB în 2019-2020 la un deficit de 2,5 % din PIB în 2020-2021. Se estimează că deficitul va crește la 3,1 % din PIB în 2021-2022 și că va scădea la 2,4 % din PIB până în 2024-2025. După ce a scăzut la aproximativ 83,2 % din PIB în 2019-2020, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 82,9 % în 2020-2021, conform Programului de convergență pentru 2019-2020. Cu toate acestea, scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare nu mai pare realist, deoarece nu ia în considerare impactul economic al pandemiei de COVID-19. De asemenea, proiecțiile din program nu iau în considerare măsurile anunțate de Regatul Unit ca răspuns la pandemia de COVID-19. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine din cauza pandemiei de COVID-19.

| (13) | Ca răspuns la pandemia de COVID-19, Regatul Unit a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Proiecțiile din programul de convergență nu includ aceste măsuri, însă acestea sunt luate în considerare în previziunile Comisiei din primăvara anului 2020. Măsurile bugetare reprezintă aproximativ 5,5 % din PIB și includ acordarea de sprijin pentru angajați, lucrători independenți și întreprinderi, precum și măsuri de protecție socială. În plus, Regatul Unit a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Printre aceste măsuri se numără garanții pentru împrumuturi în valoare de aproximativ 16 % din PIB. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, vor contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu. |
| --- | --- |

(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19, Regatul Unit a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Proiecțiile din programul de convergență nu includ aceste măsuri, însă acestea sunt luate în considerare în previziunile Comisiei din primăvara anului 2020. Măsurile bugetare reprezintă aproximativ 5,5 % din PIB și includ acordarea de sprijin pentru angajați, lucrători independenți și întreprinderi, precum și măsuri de protecție socială. În plus, Regatul Unit a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Printre aceste măsuri se numără garanții pentru împrumuturi în valoare de aproximativ 16 % din PIB. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, vor contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

| (14) | Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Regatului Unit va fi de -10,7 % din PIB în 2020-2021 și de -6,2 % în 2021-2022. Se preconizează că ponderea datoriei publice va ajunge la 102,5 % din PIB în 2020-2021 și la 100,2 % din PIB în 2022. Scenariul macroeconomic care stă la baza programului de convergență nu ia în considerare impactul pandemiei de COVID-19 și, prin urmare, proiecțiile programului privind datoria și deficitul diferă semnificativ de cele ale Comisiei. |
| --- | --- |

(14)

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Regatului Unit va fi de -10,7 % din PIB în 2020-2021 și de -6,2 % în 2021-2022. Se preconizează că ponderea datoriei publice va ajunge la 102,5 % din PIB în 2020-2021 și la 100,2 % din PIB în 2022. Scenariul macroeconomic care stă la baza programului de convergență nu ia în considerare impactul pandemiei de COVID-19 și, prin urmare, proiecțiile programului privind datoria și deficitul diferă semnificativ de cele ale Comisiei.

| (15) | La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, din cauza încălcării preconizate de către Regatul Unit a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020-2021. În ansamblu, analiza sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/1997. |
| --- | --- |

(15)

La 20 mai 2020, Comisia a emis un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, din cauza încălcării preconizate de către Regatul Unit a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020-2021. În ansamblu, analiza sugerează că nu a fost îndeplinit criteriul privind deficitul, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/1997.

| (16) | Actuala criză provocată de COVID-19 a creat provocări de politică economică și socială nemaiîntâlnite în ultimele decenii. Se preconizează că rata șomajului, care în 2019 era de 3,8 %, va crește cu aproape 3 puncte procentuale, atingând nivelul de 6,7 % în 2020, și că va scădea ușor la 6 % în 2021. Guvernul Regatului Unit a adoptat măsuri de urgență pentru a atenua efectele negative ale șocului. Costul sprijinului bugetar direct va depinde de cerere, însă ar putea reprezenta aproximativ 110 miliarde GBP (5,5 % din PIB), fiind completat de 330 de miliarde GBP (16 % din PIB) sub formă de garanții pentru credite aferente împrumuturilor bancare. S-au pus în aplicare sisteme de șomaj tehnic pentru a proteja locurile de muncă și s-au instituit, de asemenea, măsuri de sprijinire a lucrătorilor independenți. S-au adus îmbunătățiri temporare în ceea ce privește sfera de aplicare a sistemului de credit universal și eligibilitatea pentru accesul la avansurile acordate prin acest sistem, iar prestația de bază în temeiul sistemului de credit universal a fost majorată temporar pe o perioadă de douăsprezece luni. De asemenea, autoritățile locale vor primi o finanțare suplimentară unică pentru a sprijini persoanele și gospodăriile vulnerabile din punct de vedere economic. Guvernul a anunțat, de asemenea, un moratoriu de trei luni privind plățile ipotecare pentru proprietarii care întâmpină dificultăți ca urmare a pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(16)

Actuala criză provocată de COVID-19 a creat provocări de politică economică și socială nemaiîntâlnite în ultimele decenii. Se preconizează că rata șomajului, care în 2019 era de 3,8 %, va crește cu aproape 3 puncte procentuale, atingând nivelul de 6,7 % în 2020, și că va scădea ușor la 6 % în 2021. Guvernul Regatului Unit a adoptat măsuri de urgență pentru a atenua efectele negative ale șocului. Costul sprijinului bugetar direct va depinde de cerere, însă ar putea reprezenta aproximativ 110 miliarde GBP (5,5 % din PIB), fiind completat de 330 de miliarde GBP (16 % din PIB) sub formă de garanții pentru credite aferente împrumuturilor bancare. S-au pus în aplicare sisteme de șomaj tehnic pentru a proteja locurile de muncă și s-au instituit, de asemenea, măsuri de sprijinire a lucrătorilor independenți. S-au adus îmbunătățiri temporare în ceea ce privește sfera de aplicare a sistemului de credit universal și eligibilitatea pentru accesul la avansurile acordate prin acest sistem, iar prestația de bază în temeiul sistemului de credit universal a fost majorată temporar pe o perioadă de douăsprezece luni. De asemenea, autoritățile locale vor primi o finanțare suplimentară unică pentru a sprijini persoanele și gospodăriile vulnerabile din punct de vedere economic. Guvernul a anunțat, de asemenea, un moratoriu de trei luni privind plățile ipotecare pentru proprietarii care întâmpină dificultăți ca urmare a pandemiei de COVID-19.

| (17) | Pentru a sprijini poziția financiară a întreprinderilor, Banca Angliei a redus de două ori rata bancară, în total de la 0,75 % la 0,1 %, a redus rata amortizorului anticiclic de capital al Regatului Unit la 0 % de la o traiectorie anterioară către 2 % până în decembrie 2020, a mărit dotarea financiară a programului său de cumpărare de obligațiuni la 645 de miliarde GBP și și-a consolidat sprijinul pentru creditarea bancară comercială către economia reală, alături de garanțiile guvernamentale pentru împrumuturi. Guvernul a oferit anumitor sectoare un moratoriu cu durata de un an pentru plata ratelor comerciale, o amânare a plăților taxei pe valoarea adăugată (TVA), precum și granturi în numerar pentru firmele mai mici. De asemenea, s-a pus la dispoziție sprijin sub formă de lichidități prin intermediul unor garanții și granturi combinate în cadrul Sistemului de împrumuturi pentru întreruperea activității ca urmare a coronavirusului, acordat întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) a căror cifră de afaceri se situează sub un anumit plafon, utilizând o gamă largă de produse de finanțare a activității, ca de exemplu creditele revolving și alte produse, inclusiv împrumuturi la termen. În plus, pentru toate sectoarele de activitate s-a pus la dispoziție un sistem general de furnizare de lichidități pentru IMM-uri, dar și pentru întreprinderile mai mari, care ar putea include sprijin pentru investiții. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a sprijini poziția financiară a întreprinderilor, Banca Angliei a redus de două ori rata bancară, în total de la 0,75 % la 0,1 %, a redus rata amortizorului anticiclic de capital al Regatului Unit la 0 % de la o traiectorie anterioară către 2 % până în decembrie 2020, a mărit dotarea financiară a programului său de cumpărare de obligațiuni la 645 de miliarde GBP și și-a consolidat sprijinul pentru creditarea bancară comercială către economia reală, alături de garanțiile guvernamentale pentru împrumuturi. Guvernul a oferit anumitor sectoare un moratoriu cu durata de un an pentru plata ratelor comerciale, o amânare a plăților taxei pe valoarea adăugată (TVA), precum și granturi în numerar pentru firmele mai mici. De asemenea, s-a pus la dispoziție sprijin sub formă de lichidități prin intermediul unor garanții și granturi combinate în cadrul Sistemului de împrumuturi pentru întreruperea activității ca urmare a coronavirusului, acordat întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) a căror cifră de afaceri se situează sub un anumit plafon, utilizând o gamă largă de produse de finanțare a activității, ca de exemplu creditele revolving și alte produse, inclusiv împrumuturi la termen. În plus, pentru toate sectoarele de activitate s-a pus la dispoziție un sistem general de furnizare de lichidități pentru IMM-uri, dar și pentru întreprinderile mai mari, care ar putea include sprijin pentru investiții. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar.

| (18) | Pandemia de COVID-19 a evidențiat deficiențe în gradul de pregătire și în capacitatea sistemelor de sănătate din Regatul Unit de a răspunde la astfel de epidemii, în special în ceea ce privește infrastructura, personalul și materialele. Acest lucru a dus la instituirea în regim de urgență de spitale de campanie temporare în Regatul Unit pentru pacienții afectați de COVID-19. Industria producătoare a țării a fost îndemnată să își modifice liniile de producție pentru a produce în regim de urgență echipamente medicale suplimentare, ca de exemplu aparate pentru respirație artificială, astfel încât să se acopere nivelul estimat al cererii. Criza cauzată de COVID-19 a exacerbat penuria existentă în materie de forță de muncă în sectorul sănătății. Pentru a putea gestiona în viitor crize similare sunt necesare investiții în sistemele de sănătate din Regatul Unit, inclusiv măsuri de sănătate publică eficace și pentru care să se aloce resurse suficiente. Scopul acestor investiții ar trebui să fie de a asigura echipamentele, instalațiile și forța de muncă calificată necesare și, în general, capacitatea de a furniza toate serviciile regulate de sănătate preconizate, în paralel cu serviciile de îngrijire a pacienților afectați de COVID-19 sau de alte boli infecțioase similare. |
| --- | --- |

(18)

Pandemia de COVID-19 a evidențiat deficiențe în gradul de pregătire și în capacitatea sistemelor de sănătate din Regatul Unit de a răspunde la astfel de epidemii, în special în ceea ce privește infrastructura, personalul și materialele. Acest lucru a dus la instituirea în regim de urgență de spitale de campanie temporare în Regatul Unit pentru pacienții afectați de COVID-19. Industria producătoare a țării a fost îndemnată să își modifice liniile de producție pentru a produce în regim de urgență echipamente medicale suplimentare, ca de exemplu aparate pentru respirație artificială, astfel încât să se acopere nivelul estimat al cererii. Criza cauzată de COVID-19 a exacerbat penuria existentă în materie de forță de muncă în sectorul sănătății. Pentru a putea gestiona în viitor crize similare sunt necesare investiții în sistemele de sănătate din Regatul Unit, inclusiv măsuri de sănătate publică eficace și pentru care să se aloce resurse suficiente. Scopul acestor investiții ar trebui să fie de a asigura echipamentele, instalațiile și forța de muncă calificată necesare și, în general, capacitatea de a furniza toate serviciile regulate de sănătate preconizate, în paralel cu serviciile de îngrijire a pacienților afectați de COVID-19 sau de alte boli infecțioase similare.

| (19) | Este probabil ca actuala criză să aibă un impact mai mare asupra persoanelor celor mai vulnerabile, amplificând sărăcia. Riscul de sărăcie sau de excluziune socială crescuse deja înainte de criza sanitară, în pofida unei rate a șomajului ajunse la un minim record. Rata sărăciei persoanelor încadrate în muncă și a sărăciei în rândul copiilor este, de asemenea, ridicată. Reducerea cheltuielilor și reformele în cadrul sistemului de protecție socială riscă să submineze efectul puternic de reducere a sărăciei al sistemului de impozitare și de prestații sociale din Regatul Unit. Se poate consolida sprijinul acordat persoanelor celor mai vulnerabile, inclusiv copiilor săraci, având în vedere în special faptul că se preconizează adâncirea inegalității veniturilor ca urmare a crizei. |
| --- | --- |

(19)

Este probabil ca actuala criză să aibă un impact mai mare asupra persoanelor celor mai vulnerabile, amplificând sărăcia. Riscul de sărăcie sau de excluziune socială crescuse deja înainte de criza sanitară, în pofida unei rate a șomajului ajunse la un minim record. Rata sărăciei persoanelor încadrate în muncă și a sărăciei în rândul copiilor este, de asemenea, ridicată. Reducerea cheltuielilor și reformele în cadrul sistemului de protecție socială riscă să submineze efectul puternic de reducere a sărăciei al sistemului de impozitare și de prestații sociale din Regatul Unit. Se poate consolida sprijinul acordat persoanelor celor mai vulnerabile, inclusiv copiilor săraci, având în vedere în special faptul că se preconizează adâncirea inegalității veniturilor ca urmare a crizei.

| (20) | Îmbunătățirea rezultatelor în materie de productivitate a forței de muncă rămâne o provocare importantă pentru Regatul Unit. Producția pe oră este mult mai scăzută în Regatul Unit comparativ cu majoritatea celorlalte economii dezvoltate și este doar ușor mai mare comparativ cu nivelul de dinainte de criza financiară. Creșterea PIB-ului a fost determinată de creșterea ocupării forței de muncă, neînregistrându-se practic nicio creștere a productivității în ultimii ani. În pofida unei piețe a muncii tensionate, productivitatea muncii în Regatul Unit s-a menținut în general la același nivel de la începutul anului 2018. De asemenea, creșterea salariului real a rămas lentă. Multe regiuni din Regatul Unit sunt relativ sărace, înregistrând niveluri relativ scăzute ale investițiilor în competențe și în infrastructură. Perspectivele limitate de evoluție profesională pentru persoanele care ocupă locuri de muncă slab remunerate au un impact negativ atât asupra productivității, cât și a sărăciei. Această tendință va continua și ar putea chiar să fie exacerbată în lumina crizei provocate de pandemia de COVID-19. Recenta pandemie implică, de asemenea, provocări semnificative pentru sistemele de educație și formare din Regatul Unit, în special în ceea ce privește învățământul la distanță și accesul inegal la învățământul structurat. Prin urmare, productivitatea se va putea ameliora dacă se vor rezolva problemele generale, ca de exemplu investițiile reduse în echipamente, infrastructură și cercetare și dezvoltare, precum și lacunele în materie de competențe, în special în ceea ce privește competențele de bază și cele tehnice. Regatul Unit intenționează să investească mai mult în cercetare și inovare și să îmbunătățească utilizarea tehnologiilor existente în întreaga economie. |
| --- | --- |

(20)

Îmbunătățirea rezultatelor în materie de productivitate a forței de muncă rămâne o provocare importantă pentru Regatul Unit. Producția pe oră este mult mai scăzută în Regatul Unit comparativ cu majoritatea celorlalte economii dezvoltate și este doar ușor mai mare comparativ cu nivelul de dinainte de criza financiară. Creșterea PIB-ului a fost determinată de creșterea ocupării forței de muncă, neînregistrându-se practic nicio creștere a productivității în ultimii ani. În pofida unei piețe a muncii tensionate, productivitatea muncii în Regatul Unit s-a menținut în general la același nivel de la începutul anului 2018. De asemenea, creșterea salariului real a rămas lentă. Multe regiuni din Regatul Unit sunt relativ sărace, înregistrând niveluri relativ scăzute ale investițiilor în competențe și în infrastructură. Perspectivele limitate de evoluție profesională pentru persoanele care ocupă locuri de muncă slab remunerate au un impact negativ atât asupra productivității, cât și a sărăciei. Această tendință va continua și ar putea chiar să fie exacerbată în lumina crizei provocate de pandemia de COVID-19. Recenta pandemie implică, de asemenea, provocări semnificative pentru sistemele de educație și formare din Regatul Unit, în special în ceea ce privește învățământul la distanță și accesul inegal la învățământul structurat. Prin urmare, productivitatea se va putea ameliora dacă se vor rezolva problemele generale, ca de exemplu investițiile reduse în echipamente, infrastructură și cercetare și dezvoltare, precum și lacunele în materie de competențe, în special în ceea ce privește competențele de bază și cele tehnice. Regatul Unit intenționează să investească mai mult în cercetare și inovare și să îmbunătățească utilizarea tehnologiilor existente în întreaga economie.

| (21) | Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Regatul Unit înregistrează o penurie constantă a locuințelor. Apar constrângeri legate de capacitate, în timp ce construcțiile de locuințe se mențin sub nivelul care ar fi necesar pentru a răspunde cererii estimate. Numărul terenurilor disponibile pentru locuințe noi și amplasarea acestora sunt limitate de reglementarea strictă a pieței funciare, în special în jurul orașelor mari. Sectorul construcțiilor rămâne esențial pentru locuințe și pentru atingerea obiectivelor viitoare în materie de eficiență energetică și climă, deși eforturile de reducere a cantității de energie utilizată pentru încălzirea locuințelor sunt îngrădite de vechimea fondului locativ și de înlocuirea lentă a acestuia. După decenii de investiții publice insuficiente, guvernul a început să ia măsuri în privința deficitului de infrastructură. S-au înregistrat progrese încurajatoare în ceea ce privește investițiile în sursele regenerabile de energie și s-au realizat reduceri semnificative ale emisiilor în sectorul energiei electrice. Cu toate acestea, se întâmpină în continuare dificultăți la nivelul întregii economii în ceea ce privește trecerea la neutralitatea climatică. Rețelele rutiere, feroviare și aeriene din Regatul Unit sunt utilizate aproape la capacitate maximă și acest fapt contribuie la congestionarea traficului și la poluarea aerului. Regatul Unit dorește să fie un lider în domeniul vehiculelor cu emisii zero, însă cea mai mare parte a rețelei feroviare nu este încă electrificată. Deși acoperirea rețelelor prin fibră optică din Regatul Unit este în continuare modestă, concurența în materie de rețele pe piața rețelelor prin fibră optică este în creștere, întrucât guvernul majorează în mod semnificativ sprijinul public pentru implementarea rețelelor prin fibră optică. Aceste investiții în infrastructura digitală trebuie însă să fie însoțite de îmbunătățirea competențelor digitale, întrucât Regatul Unit are de suferit de pe urma unui deficit structural de competențe specializate în domeniul informatic. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se asigure faptul că proiectele de investiții publice mature sunt concentrate la începutul perioadei și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Regatul Unit înregistrează o penurie constantă a locuințelor. Apar constrângeri legate de capacitate, în timp ce construcțiile de locuințe se mențin sub nivelul care ar fi necesar pentru a răspunde cererii estimate. Numărul terenurilor disponibile pentru locuințe noi și amplasarea acestora sunt limitate de reglementarea strictă a pieței funciare, în special în jurul orașelor mari. Sectorul construcțiilor rămâne esențial pentru locuințe și pentru atingerea obiectivelor viitoare în materie de eficiență energetică și climă, deși eforturile de reducere a cantității de energie utilizată pentru încălzirea locuințelor sunt îngrădite de vechimea fondului locativ și de înlocuirea lentă a acestuia. După decenii de investiții publice insuficiente, guvernul a început să ia măsuri în privința deficitului de infrastructură. S-au înregistrat progrese încurajatoare în ceea ce privește investițiile în sursele regenerabile de energie și s-au realizat reduceri semnificative ale emisiilor în sectorul energiei electrice. Cu toate acestea, se întâmpină în continuare dificultăți la nivelul întregii economii în ceea ce privește trecerea la neutralitatea climatică. Rețelele rutiere, feroviare și aeriene din Regatul Unit sunt utilizate aproape la capacitate maximă și acest fapt contribuie la congestionarea traficului și la poluarea aerului. Regatul Unit dorește să fie un lider în domeniul vehiculelor cu emisii zero, însă cea mai mare parte a rețelei feroviare nu este încă electrificată. Deși acoperirea rețelelor prin fibră optică din Regatul Unit este în continuare modestă, concurența în materie de rețele pe piața rețelelor prin fibră optică este în creștere, întrucât guvernul majorează în mod semnificativ sprijinul public pentru implementarea rețelelor prin fibră optică. Aceste investiții în infrastructura digitală trebuie însă să fie însoțite de îmbunătățirea competențelor digitale, întrucât Regatul Unit are de suferit de pe urma unui deficit structural de competențe specializate în domeniul informatic.

| (22) | În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european până la încheierea perioadei de tranziție. |
| --- | --- |

(22)

În timp ce recomandările specifice fiecărei țări prevăzute în prezenta recomandare („recomandările specifice fiecărei țări din 2020”) se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice fiecărei țări din 2019 au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate pe parcursul semestrului european până la încheierea perioadei de tranziție.

| (23) | Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Regatul Unit va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD. |
| --- | --- |

(23)

Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. În programele lor naționale de reformă pentru 2020, statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor specifice fiecărei țări din 2020, Regatul Unit va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD.

| (24) | În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Regatului Unit, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Regatului Unit în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Regatul Unit, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii. |
| --- | --- |

(24)

În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Regatului Unit, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de convergență pentru 2020, Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Regatului Unit în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică fiscal-bugetară și socioeconomică sustenabilă în Regatul Unit, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

| (25) | Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, |
| --- | --- |

(25)

Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său (7) se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Regatul Unit să întreprindă acțiuni astfel încât:

| 1. | Să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, pentru a combate în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să aplice politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Să consolideze reziliența sistemului de sănătate. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să asigure gradul de adecvare și de acoperire a sistemului de protecție socială pentru a oferi sprijin tuturor persoanelor și în special persoanelor care au fost cel mai afectate de criză. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să încurajeze inovarea și să sprijine dezvoltarea capitalului uman. Să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a încuraja redresarea economică. Să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și tranziția digitală, în special către locuințe, producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, infrastructurile de transport durabile și rețele în bandă largă de mare viteză. |
| --- | --- |

3.

Adoptată la Bruxelles, 20 iulie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

J. KLOECKNER

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  JO L 29, 31.1.2020, p. 7.

3

(4)  JO C 301, 5.9.2019, p. 163.

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

5

(6)  Cheltuielile publice primare nete cuprind cheltuielile publice totale, mai puțin cheltuielile cu dobânzile, cheltuielile cu programele Uniunii care sunt acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale Uniunii și modificările nediscreționare ale cheltuielilor cu prestațiile de șomaj. Formarea brută de capital fix finanțată la nivel național este repartizată de-a lungul unei perioade de patru ani. Sunt luate în calcul și măsurile discreționare privind veniturile sau creșterile veniturilor impuse prin lege. Măsurile cu caracter excepțional, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, sunt compensate.

6

(7)  Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

7

---