# Europos Sąjungos L 323/2012

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2012.323.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 323 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 55 tomas2012m. lapkričio 22d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2012.323.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 323

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

55 tomas2012m. lapkričio 22d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | Pranešimas dėl Europos Sąjungos ir Islandijos Respublikos, Lichtenšteino Kunigaikštystės, Norvegijos Karalystės bei Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl šių valstybių dalyvavimo komitetų, padedančių Europos Komisijai naudotis savo vykdomaisiais įgaliojimais įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, darbe įsigaliojimo Europos Sąjungoje ir Norvegijos Karalystėje | 1 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2012 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1088/2012, kuriuo nustatomos 2013 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės | 2 |
| | * | 2012 m. lapkričio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1089/2012 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 10 |
| | | 2012 m. lapkričio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1090/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 12 |
| | | 2012 m. lapkričio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1091/2012, kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas nuo 2012 m. lapkričio 9 d. iki 2012 m. lapkričio 16 d. pateiktoms paraiškoms pagal Reglamentą (EB) Nr. 1067/2008 leistos pradėti naudoti paprastųjų kviečių, išskyrus aukštos kokybės, tarifinės importo kvotos III dalies importo licencijai gauti | 14 |
| | | 2012 m. lapkričio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1092/2012, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 892/2012 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2012–2013 prekybos metais | 15 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2012/713/ES |
| | * | 2012 m. lapkričio 13 d. Tarybos sprendimas dėl automatinio keitimosi transporto priemonių registracijos duomenimis su Lietuva pradžios | 17 |
| | | 2012/714/ES |
| | * | 2012 m. lapkričio 21 d. Komisijos sprendimas, kuriuo patvirtinamas Lietuvos prisijungimas prie tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje | 18 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

Pranešimas dėl Europos Sąjungos ir Islandijos Respublikos, Lichtenšteino Kunigaikštystės, Norvegijos Karalystės bei Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl šių valstybių dalyvavimo komitetų, padedančių Europos Komisijai naudotis savo vykdomaisiais įgaliojimais įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, darbe įsigaliojimo Europos Sąjungoje ir Norvegijos Karalystėje

acquis

1

REGLAMENTAI

*

2012 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1088/2012, kuriuo nustatomos 2013 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės

2

*

2012 m. lapkričio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1089/2012 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

10

2012 m. lapkričio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1090/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

12

2012 m. lapkričio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1091/2012, kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas nuo 2012 m. lapkričio 9 d. iki 2012 m. lapkričio 16 d. pateiktoms paraiškoms pagal Reglamentą (EB) Nr. 1067/2008 leistos pradėti naudoti paprastųjų kviečių, išskyrus aukštos kokybės, tarifinės importo kvotos III dalies importo licencijai gauti

14

2012 m. lapkričio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1092/2012, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 892/2012 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2012–2013 prekybos metais

15

SPRENDIMAI

2012/713/ES

*

2012 m. lapkričio 13 d. Tarybos sprendimas dėl automatinio keitimosi transporto priemonių registracijos duomenimis su Lietuva pradžios

17

2012/714/ES

*

2012 m. lapkričio 21 d. Komisijos sprendimas, kuriuo patvirtinamas Lietuvos prisijungimas prie tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje

18

| | | III   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | * | 2011 m. birželio 29 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 206/11/COL dėl hipotekos paskolų schemos (Islandija) | 20 |
| | * | 2011 m. liepos 13 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 232/11/COL dėl pranešimo apie Askerio savivaldybėje, Nesøyveien 8, gnr. 32 bnr. 17, esančio žemės sklypo pardavimą (Norvegija) | 32 |

III   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

*

2011 m. birželio 29 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 206/11/COL dėl hipotekos paskolų schemos (Islandija)

20

*

2011 m. liepos 13 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 232/11/COL dėl pranešimo apie Askerio savivaldybėje, Nesøyveien 8, gnr. 32 bnr. 17, esančio žemės sklypo pardavimą (Norvegija)

Nesøyveien 8, gnr. 32 bnr. 17

32

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 22.11.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 323/1

---

Pranešimas dėl Europos Sąjungos ir Islandijos Respublikos, Lichtenšteino Kunigaikštystės, Norvegijos Karalystės bei Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl šių valstybių dalyvavimo komitetų, padedančių Europos Komisijai naudotis savo vykdomaisiais įgaliojimais įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, darbe įsigaliojimo Europos Sąjungoje ir Norvegijos Karalystėje

Pirmiau nurodytas susitarimas (1) buvo pasirašytas 2011 m. rugsėjo 22 d. Briuselyje. Kadangi šiam Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimui įsigalioti būtinos procedūros buvo užbaigtos 2012 m. spalio 31 d., šis susitarimas pagal susitarimo 7 straipsnį Norvegijos Karalystėje įsigalios 2012 m. gruodžio 1 d.

---

(1)  OL L 103, 2012 4 13, p. 4.

---

REGLAMENTAI

| 22.11.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 323/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 323/2

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1088/2012

2012 m. lapkričio 20 d.

kuriuo nustatomos 2013 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1) reikalaujama, kad atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, o konkrečiai – į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (toliau – ŽMTEK) parengtą ataskaitą, taip pat į rekomendacijas, gautas iš regioninių konsultacinių tarybų, būtų nustatytos priemonės, kuriomis būtų reglamentuojama galimybė naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausią žvejybos veiklą; |
| --- | --- |

(1)

2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1) reikalaujama, kad atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, o konkrečiai – į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (toliau – ŽMTEK) parengtą ataskaitą, taip pat į rekomendacijas, gautas iš regioninių konsultacinių tarybų, būtų nustatytos priemonės, kuriomis būtų reglamentuojama galimybė naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausią žvejybos veiklą;

| (2) | Taryba privalo patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo pagal žvejybos rajoną arba žvejybos rajonų grupę priemones, įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas, jei tokių reikėtų. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas kiekvienos rūšies išteklių žvejybos arba žvejybos kiekviename rajone sąlyginis stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendrosios žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamentu (EB) Nr. 2371/2002; |
| --- | --- |

(2)

Taryba privalo patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo pagal žvejybos rajoną arba žvejybos rajonų grupę priemones, įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas, jei tokių reikėtų. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas kiekvienos rūšies išteklių žvejybos arba žvejybos kiekviename rajone sąlyginis stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendrosios žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamentu (EB) Nr. 2371/2002;

| (3) | bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (toliau – BLSK) turėtų būti nustatytas remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgiant į biologinius, socialinius ir ekonominius aspektus, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais, ypač susitikimuose su Žuvininkystės ir akvakultūros patariamojo komiteto ir atitinkamų regioninių konsultacinių tarybų atstovais; |
| --- | --- |

(3)

bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (toliau – BLSK) turėtų būti nustatytas remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgiant į biologinius, socialinius ir ekonominius aspektus, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais, ypač susitikimuose su Žuvininkystės ir akvakultūros patariamojo komiteto ir atitinkamų regioninių konsultacinių tarybų atstovais;

| (4) | išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, žvejybos galimybės turėtų būti nustatytos pagal tuose planuose nustatytas taisykles. Todėl Baltijos jūros menkių išteklių leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai ir žvejybos pastangų apribojimai turėtų būti nustatyti pagal 2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1098/2007, nustatančiu Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą (2) (toliau – Baltijos jūros menkių planas), nustatytas taisykles; |
| --- | --- |

(4)

išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, žvejybos galimybės turėtų būti nustatytos pagal tuose planuose nustatytas taisykles. Todėl Baltijos jūros menkių išteklių leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai ir žvejybos pastangų apribojimai turėtų būti nustatyti pagal 2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1098/2007, nustatančiu Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą (2) (toliau – Baltijos jūros menkių planas), nustatytas taisykles;

| (5) | atsižvelgiant į naujausias mokslines rekomendacijas, gali būti nustatytas lankstesnis Baltijos jūros menkių išteklių žvejybos pastangų valdymas, nepakenkiant Baltijos jūros menkių plano tikslams ir nesukeliant žuvų mirtingumo padidėjimo. Toks lankstumas leistų veiksmingiau valdyti žvejybos pastangas tais atvejais, kai kvotos valstybės narės laivynui nėra paskirstomos vienodai, taip pat sudarytų palankesnes sąlygas greitai reaguoti į apsikeitimą kvotomis. Todėl valstybei narei turėtų būti leidžiama su jos vėliava plaukiojantiems laivams skirti papildomų nebuvimo uoste dienų, kai išskaičiuojama tiek pat kitų su tos valstybės narės vėliava plaukiojančių laivų nebuvimo uoste dienų; |
| --- | --- |

(5)

atsižvelgiant į naujausias mokslines rekomendacijas, gali būti nustatytas lankstesnis Baltijos jūros menkių išteklių žvejybos pastangų valdymas, nepakenkiant Baltijos jūros menkių plano tikslams ir nesukeliant žuvų mirtingumo padidėjimo. Toks lankstumas leistų veiksmingiau valdyti žvejybos pastangas tais atvejais, kai kvotos valstybės narės laivynui nėra paskirstomos vienodai, taip pat sudarytų palankesnes sąlygas greitai reaguoti į apsikeitimą kvotomis. Todėl valstybei narei turėtų būti leidžiama su jos vėliava plaukiojantiems laivams skirti papildomų nebuvimo uoste dienų, kai išskaičiuojama tiek pat kitų su tos valstybės narės vėliava plaukiojančių laivų nebuvimo uoste dienų;

| (6) | šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (3), ypač nuostatas, susijusias su sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir informavimu apie žvejybos galimybių išnaudojimo duomenis. Todėl būtina nurodyti su iškraunamų žuvų išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, kiekiais susijusius kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės, siųsdamos duomenis Komisijai; |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (3), ypač nuostatas, susijusias su sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir informavimu apie žvejybos galimybių išnaudojimo duomenis. Todėl būtina nurodyti su iškraunamų žuvų išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, kiekiais susijusius kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės, siųsdamos duomenis Komisijai;

| (7) | pagal 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 847/96, nustatantį bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (4), reikia nustatyti išteklius, kuriems taikomos tame reglamente nurodytos įvairios priemonės; |
| --- | --- |

(7)

pagal 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 847/96, nustatantį bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (4), reikia nustatyti išteklius, kuriems taikomos tame reglamente nurodytos įvairios priemonės;

| (8) | siekiant išvengti žvejybos veiklos pertrūkių ir užtikrinti pragyvenimo šaltinį Sąjungos žvejams, svarbu, kad žvejybą šiuose rajonuose būtų galima pradėti nuo 2013 m. sausio 1 d. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas, |
| --- | --- |

(8)

siekiant išvengti žvejybos veiklos pertrūkių ir užtikrinti pragyvenimo šaltinį Sąjungos žvejams, svarbu, kad žvejybą šiuose rajonuose būtų galima pradėti nuo 2013 m. sausio 1 d. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomos 2013 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės.

2 straipsnis

Taikymo sritis

Šis reglamentas taikomas Sąjungos laivams, vykdantiems veiklą Baltijos jūroje.

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

a)   Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) zonos– 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose (5) I priede nustatyti geografiniai rajonai;

b)   Baltijos jūra– ICES 22–32 pakvadračiai;

c)   Sąjungos laivas– laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava ir įregistruotas Sąjungoje;

d)   bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK)– kasmet leidžiamas sužvejoti kiekvieno ištekliaus kiekis;

e)   kvota– Sąjungai, valstybei narei arba trečiajai šaliai skirta BLSK dalis;

f)   nebuvimo uoste diena– nepertraukiamas 24 valandų laikotarpis, kuriuo laivas nebūna uoste, arba šio laikotarpio dalis.

II   SKYRIUS

ŽVEJYBOS GALIMYBĖS

4 straipsnis

BLSK ir jo paskirstymas

BLSK, kvotos ir atitinkamais atvejais funkciškai su jais susietos sąlygos išdėstytos I priede.

5 straipsnis

Specialios nuostatos dėl paskirstymo

1.   Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms skiriamos nedarant poveikio:

| a) | žvejybos galimybėms, kuriomis buvo apsikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį; |
| --- | --- |

a)

žvejybos galimybėms, kuriomis buvo apsikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;

| b) | paskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

paskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį;

| c) | papildomam kiekiui, kurį leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

papildomam kiekiui, kurį leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;

| d) | pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį neišnaudotai kvotos daliai; |
| --- | --- |

d)

pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį neišnaudotai kvotos daliai;

| e) | išskaitymams pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37, 105, 106 ir 107 straipsnius. |
| --- | --- |

e)

išskaitymams pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37, 105, 106 ir 107 straipsnius.

2.   Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems galioja mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 ir 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems galioja mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus tuos atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip.

6 straipsnis

Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos

Išteklių, kuriems yra nustatyti sugauto kiekio apribojimai, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tik jei jas sugavo valstybės narės, kuriai paskirta ir dar neišnaudota tų išteklių kvota, laivas.

7 straipsnis

Žvejybos pastangų apribojimai

1.   Žvejybos pastangų apribojimai yra nustatyti II priede.

2.   1 dalyje nurodyti apribojimai taip pat taikomi ICES 27 ir 28.2 pakvadračiams, nebent Komisija yra priėmusi sprendimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 29 straipsnio 2 dalį tiems pakvadračiams netaikyti to reglamento 8 straipsnio 1 dalies b punkte, 8 straipsnio 3, 4 bei 5 dalyse ir 13 straipsnyje numatytų apribojimų.

3.   1 dalyje nurodyti apribojimai netaikomi ICES 28.1 pakvadračiui, nebent Komisija yra priėmusi sprendimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 29 straipsnio 4 dalį, kad tam pakvadračiui taikomi Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 straipsnio 1 dalies b punkte ir 8 straipsnio 3, 4 bei 5 dalyse numatyti apribojimai.

III   SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

8 straipsnis

Duomenų perdavimas

Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai siųsdamos duomenis apie iškrautą sužvejotų žuvų išteklių kiekį, naudoja šio reglamento I priede nustatytus išteklių kodus.

9 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. lapkričio 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

1

(2)  OL L 248, 2007 9 22, p. 1.

2

(3)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

3

(4)  OL L 115, 1996 5 9, p. 3.

4

(5)  OL L 349, 2005 12 31, p. 1.

5

---

I PRIEDAS

BLSK, TAIKOMAS SĄJUNGOS LAIVAMS RAJONUOSE, KURIUOSE BLSK NUSTATYTAS (PAGAL RŪŠĮ IR RAJONĄ)

Toliau pateiktose lentelėse nustatytas kiekvienų išteklių BLSK bei kvotos (gyvojo svorio tonomis, išskyrus atvejus, kai nustatyta kitaip) ir atitinkamais atvejais funkciškai su jais susietos sąlygos.

Nuorodos į žvejybos zonas reiškia nuorodas į ICES zonas, jei nenurodyta kitaip.

Kiekvieno rajono žuvų ištekliai nurodomi pagal abėcėlės tvarka išdėstytus lotyniškus rūšių pavadinimus.

Šiame reglamente pateikiama tokia lotyniškų ir bendrinių pavadinimų atitikmenų lentelė:

| Mokslinis pavadinimas | Triraidis kodas | Bendrinis pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| Clupea harengus | HER | Atlantinės silkės |
| Gadus morhua | COD | Atlantinės menkės |
| Pleuronectes platessa | PLE | Jūrinės plekšnės |
| Salmo salar | SAL | Atlantinės lašišos |
| Sprattus sprattus | SPR | Atlantiniai šprotai |

Mokslinis pavadinimas

Triraidis kodas

Bendrinis pavadinimas

Clupea harengus

HER

Atlantinės silkės

Gadus morhua

COD

Atlantinės menkės

Pleuronectes platessa

PLE

Jūrinės plekšnės

Salmo salar

SAL

Atlantinės lašišos

Sprattus sprattus

SPR

Atlantiniai šprotai

| Rūšis | : | Atlantinės silkės

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Rūšis

:

Atlantinės silkės

Clupea harengus

| Zona | : | 30–31 pakvadračiai
  HER/3D30.; HER/3D31. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

30–31 pakvadračiai

HER/3D30.; HER/3D31.

Suomija

86 905

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

Švedija

19 095

Sąjunga

106 000

BLSK

106 000

| Rūšis | : | Atlantinės silkės

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Rūšis

:

Atlantinės silkės

Clupea harengus

| Zona | : | 22–24 pakvadračiai
  HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

22–24 pakvadračiai

HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24.

Danija

3 617

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.

Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.

Vokietija

14 234

Suomija

2

Lenkija

3 357

Švedija

4 590

Sąjunga

25 800

BLSK

25 800

| Rūšis | : | Atlantinės silkės

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Rūšis

:

Atlantinės silkės

Clupea harengus

| Zona | : | 25–27, 28.2, 29 ir 32 pakvadračių Sąjungos vandenys
  HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

25–27, 28.2, 29 ir 32 pakvadračių Sąjungos vandenys

HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32.

Danija

1 984

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

Vokietija

526

Estija

10 131

Suomija

19 776

Latvija

2 500

Lietuva

2 633

Lenkija

22 468

Švedija

30 162

Sąjunga

90 180

BLSK

Netaikoma

| Rūšis | : | Atlantinės silkės

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Rūšis

:

Atlantinės silkės

Clupea harengus

| Zona | : | 28.1 pakvadratis
  HER/03D.RG |
| --- | --- | --- |

Zona

:

28.1 pakvadratis

HER/03D.RG

Estija

14 120

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

Latvija

16 456

Sąjunga

30 576

BLSK

30 576

| Rūšis | : | Atlantinės menkės

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Rūšis

:

Atlantinės menkės

Gadus morhua

| Zona | : | 25–32 pakvadračių Sąjungos vandenys
  COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

25–32 pakvadračių Sąjungos vandenys

COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32.

Danija

14 143

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

Vokietija

5 626

Estija

1 378

Suomija

1 082

Latvija

5 259

Lietuva

3 464

Lenkija

16 285

Švedija

14 328

Sąjunga

61 565

BLSK

Netaikoma

| Rūšis | : | Atlantinės menkės

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Rūšis

:

Atlantinės menkės

Gadus morhua

| Zona | : | 22–24 pakvadračiai
  COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

22–24 pakvadračiai

COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.

Danija

8 749

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.

Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.

Vokietija

4 277

Estija

194

Suomija

172

Latvija

724

Lietuva

469

Lenkija

2 341

Švedija

3 117

Sąjunga

20 043

BLSK

20 043

| Rūšis | : | Jūrinės plekšnės

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Rūšis

:

Jūrinės plekšnės

Pleuronectes platessa

| Zona | : | 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys
  PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys

PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32.

Danija

2 443

Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK

Vokietija

271

Lenkija

511

Švedija

184

Sąjunga

3 409

BLSK

3 409

| Rūšis | : | Atlantinės lašišos

  Salmo salar |
| --- | --- | --- |

Rūšis

:

Atlantinės lašišos

Salmo salar

| Zona | : | 22–31 pakvadračių Sąjungos vandenys
  SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

22–31 pakvadračių Sąjungos vandenys

SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.

Danija

22 538 (1)

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.

Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.

Vokietija

2 508 (1)

Estija

2 291 (1)

Suomija

28 103 (1)

Latvija

14 335 (1)

Lietuva

1 685 (1)

Lenkija

6 837 (1)

Švedija

30 465 (1)

Sąjunga

108 762 (1)

BLSK

Netaikoma

| Rūšis | : | Atlantinės lašišos

  Salmo salar |
| --- | --- | --- |

Rūšis

:

Atlantinės lašišos

Salmo salar

| Zona | : | 32 pakvadračio Sąjungos vandenys
  SAL/3D32. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

32 pakvadračio Sąjungos vandenys

SAL/3D32.

Estija

1 581 (2)

Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK

Suomija

13 838 (2)

Sąjunga

15 419 (2)

BLSK

Netaikoma

| Rūšis | : | Atlantiniai šprotai

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Rūšis

:

Atlantiniai šprotai

Sprattus sprattus

| Zona | : | 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys
  SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys

SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

Danija

24 659 (3)

Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK

Vokietija

15 622 (3)

Estija

28 634 (3)

Suomija

12 908 (3)

Latvija

34 583 (3)

Lietuva

12 510 (3)

Lenkija

73 392 (3)

Švedija

47 670 (3)

Sąjunga

249 978

BLSK

Netaikoma

---

(1)  Nurodomas atskirų žuvų skaičius.

(2)  Nurodomas atskirų žuvų skaičius.

(3)  Bent 92 % iškrauto kiekio, įskaičiuojamo į kvotą, turi sudaryti atlantiniai šprotai. Atlantinių silkių priegauda turi būti įskaičiuota į likusius 8 % kvotos (HER/*3BCDC).

---

II PRIEDAS

ŽVEJYBOS PASTANGŲ APRIBOJIMAI

| 1. | Valstybės narės su jų vėliava plaukiojantiems laivams, žvejojantiems tralais, jūriniais užmetamaisiais tinklais ar panašiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 90 mm ar daugiau, žiauniniais tinklaičiais, pinkliaisiais tinklais arba sieniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 90 mm ar daugiau, inkarinėmis ūdomis, ūdomis, išskyrus dreifuojančias ūdas, skrituliais ir kapeliais, suteikia teisę ne daugiau nei:






  a) | 163 dienas nebūti uoste ICES 22–24 pakvadračiuose, išskyrus laikotarpį nuo balandžio 1 iki 30 d., kai taikomas Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 straipsnio 1 dalies a punktas, ir |
| --- | --- | --- |

1.

Valstybės narės su jų vėliava plaukiojantiems laivams, žvejojantiems tralais, jūriniais užmetamaisiais tinklais ar panašiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 90 mm ar daugiau, žiauniniais tinklaičiais, pinkliaisiais tinklais arba sieniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 90 mm ar daugiau, inkarinėmis ūdomis, ūdomis, išskyrus dreifuojančias ūdas, skrituliais ir kapeliais, suteikia teisę ne daugiau nei:

a)

163 dienas nebūti uoste ICES 22–24 pakvadračiuose, išskyrus laikotarpį nuo balandžio 1 iki 30 d., kai taikomas Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 straipsnio 1 dalies a punktas, ir

| b) | 160 dienų nebūti uoste ICES 25–28 pakvadračiuose, išskyrus laikotarpį nuo liepos 1 d. iki rugpjūčio 31 d., kai taikomas Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 straipsnio 1 dalies b punktas. |
| --- | --- |

b)

160 dienų nebūti uoste ICES 25–28 pakvadračiuose, išskyrus laikotarpį nuo liepos 1 d. iki rugpjūčio 31 d., kai taikomas Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 straipsnio 1 dalies b punktas.

| 2. | Didžiausias nebuvimo uoste dienų, kai laivas gali plaukioti abiejuose 1 punkto a ir b papunkčiuose nurodytuose žvejybos rajonuose ir žvejoti 1 punkte nurodytais žvejybos įrankiais, skaičius per metus negali viršyti didžiausio nebuvimo uoste dienų, skirtų plaukioti viename iš šių dviejų rajonų, skaičiaus. |
| --- | --- |

2.

Didžiausias nebuvimo uoste dienų, kai laivas gali plaukioti abiejuose 1 punkto a ir b papunkčiuose nurodytuose žvejybos rajonuose ir žvejoti 1 punkte nurodytais žvejybos įrankiais, skaičius per metus negali viršyti didžiausio nebuvimo uoste dienų, skirtų plaukioti viename iš šių dviejų rajonų, skaičiaus.

| 3. | Nukrypstant nuo 1 ir 2 punktų ir kai tai reikalinga veiksmingam žvejybos galimybių valdymui, valstybė narė gali su jos vėliava plaukiojantiems laivams nustatyti papildomą nebuvimo uoste dienų skaičių, kai tiek pat nebuvimo uoste dienų yra išskaičiuojama iš kitų laivų, kurie plaukioja su jos vėliava ir kuriems taikomas pastangų tame rajone apribojimas, ir kai kiekvieno laivo, iš kurio išskaičiuojamos dienos, kW išreikštas pajėgumas yra lygus laivų, kuriems skiriama papildomų dienų, pajėgumui arba už jį didesnis. Laivų, kuriems skiriama papildomų nebuvimo uoste dienų, skaičius negali viršyti 15 % bendro visų atitinkamos valstybės narės laivų, nurodytų 1 punkte, skaičiaus. |
| --- | --- |

3.

Nukrypstant nuo 1 ir 2 punktų ir kai tai reikalinga veiksmingam žvejybos galimybių valdymui, valstybė narė gali su jos vėliava plaukiojantiems laivams nustatyti papildomą nebuvimo uoste dienų skaičių, kai tiek pat nebuvimo uoste dienų yra išskaičiuojama iš kitų laivų, kurie plaukioja su jos vėliava ir kuriems taikomas pastangų tame rajone apribojimas, ir kai kiekvieno laivo, iš kurio išskaičiuojamos dienos, kW išreikštas pajėgumas yra lygus laivų, kuriems skiriama papildomų dienų, pajėgumui arba už jį didesnis. Laivų, kuriems skiriama papildomų nebuvimo uoste dienų, skaičius negali viršyti 15 % bendro visų atitinkamos valstybės narės laivų, nurodytų 1 punkte, skaičiaus.

---

| 22.11.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 323/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 323/10

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1089/2012

2012 m. lapkričio 19 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba kurioje ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius; |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba kurioje ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius;

| (3) | laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą; |
| --- | --- |

(3)

laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą;

| (4) | reikėtų nustatyti, kad šio reglamento nuostatų neatitinkančia valstybių narių muitinių suteikta privalomąja tarifine informacija apie prekių klasifikavimą Kombinuotojoje nomenklatūroje jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius, kaip nustatyta 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalyje; |
| --- | --- |

(4)

reikėtų nustatyti, kad šio reglamento nuostatų neatitinkančia valstybių narių muitinių suteikta privalomąja tarifine informacija apie prekių klasifikavimą Kombinuotojoje nomenklatūroje jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius, kaip nustatyta 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalyje;

| (5) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Valstybių narių muitinių suteikta privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius, kaip nustatyta Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalyje.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. lapkričio 19 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Algirdas ŠEMETA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Elektroninis aparatas (vadinamasis daugiakanalis perjungiklis, angl. multi-switch), sumontuotas korpuse, kurio apytikriai matmenys 26 × 12 × 7 cm, turintis šias sąsajas:






  — | 4 tarpinio dažnio įėjimus su mažatriukšmiams dažnių keitikliams (LNB) skirtu lygio reguliatoriumi, |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas (KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

Elektroninis aparatas (vadinamasis daugiakanalis perjungiklis, angl. multi-switch), sumontuotas korpuse, kurio apytikriai matmenys 26 × 12 × 7 cm, turintis šias sąsajas:

—

4 tarpinio dažnio įėjimus su mažatriukšmiams dažnių keitikliams (LNB) skirtu lygio reguliatoriumi,

| — | 1 įėjimą su antžeminei TV antenai skirtu lygio reguliatoriumi, |
| --- | --- |

—

1 įėjimą su antžeminei TV antenai skirtu lygio reguliatoriumi,

| — | 4 išėjimus palydovinės televizijos imtuvams prijungti. |
| --- | --- |

—

4 išėjimus palydovinės televizijos imtuvams prijungti.

Jame įmontuotas stiprintuvas kabelio nuostoliams kompensuoti.

Aparatas skirtas naudoti daugiaabonentėse palydovinės televizijos priėmimo sistemose, pvz., quad LNB sistemose. Jis suteikia galimybę keliais palydovinės TV imtuvais priimti skirtingus televizijos signalus iš vienos palydovinės antenos, bet nekeičia ir nemodifikuoja signalų.

Aparatas taip pat suteikia galimybę paskirstyti vieną antžeminės TV signalą.

8543 70 90

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis ir KN kodus 8543, 8543 70 ir 8543 70 90 atitinkančiais prekių aprašymais.

Kadangi aparatas tik suteikia galimybę paskirstyti televizijos signalus, o palydovinė antena gali veikti ir be aparato, aparatas nelaikytinas būtinu antenos veikimui. Taigi aparatas neklasifikuotinas kaip 8529 pozicijai priskiriamos antenos dalis.

Todėl aparatas klasifikuotinas kaip aparatas, atliekantis tam tikrą tik jam būdingą funkciją, nenurodytas kitoje 85 skirsnio vietoje, priskiriant KN kodą 8543 70 90.

---

| 22.11.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 323/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 323/12

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1090/2012

2012 m. lapkričio 21 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. lapkričio 21 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 35,4 |
| MA | 46,4 |
| MK | 32,3 |
| TN | 73,5 |
| TR | 69,6 |
| ZZ | 51,4 |
| 0707 00 05 | AL | 56,9 |
| EG | 209,3 |
| MK | 42,0 |
| TR | 119,2 |
| ZZ | 106,9 |
| 0709 93 10 | MA | 129,8 |
| TR | 103,8 |
| ZZ | 116,8 |
| 0805 20 10 | MA | 91,9 |
| ZZ | 91,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 65,5 |
| HR | 57,9 |
| TR | 83,0 |
| ZA | 193,6 |
| ZZ | 100,0 |
| 0805 50 10 | TR | 86,1 |
| ZA | 49,1 |
| ZZ | 67,6 |
| 0808 10 80 | CA | 156,2 |
| CN | 79,8 |
| MK | 37,9 |
| US | 174,2 |
| ZA | 128,2 |
| ZZ | 115,3 |
| 0808 30 90 | CN | 76,4 |
| TR | 106,9 |
| US | 136,8 |
| ZZ | 106,7 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

35,4

MA

46,4

MK

32,3

TN

73,5

TR

69,6

ZZ

51,4

0707 00 05

AL

56,9

EG

209,3

MK

42,0

TR

119,2

ZZ

106,9

0709 93 10

MA

129,8

TR

103,8

ZZ

116,8

0805 20 10

MA

91,9

ZZ

91,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

65,5

HR

57,9

TR

83,0

ZA

193,6

ZZ

100,0

0805 50 10

TR

86,1

ZA

49,1

ZZ

67,6

0808 10 80

CA

156,2

CN

79,8

MK

37,9

US

174,2

ZA

128,2

ZZ

115,3

0808 30 90

CN

76,4

TR

106,9

US

136,8

ZZ

106,7

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 22.11.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 323/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 323/14

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1091/2012

2012 m. lapkričio 21 d.

kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas nuo 2012 m. lapkričio 9 d. iki 2012 m. lapkričio 16 d. pateiktoms paraiškoms pagal Reglamentą (EB) Nr. 1067/2008 leistos pradėti naudoti paprastųjų kviečių, išskyrus aukštos kokybės, tarifinės importo kvotos III dalies importo licencijai gauti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1301/2006, nustatantį žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (2), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1067/2008 (3) leidžiama pradėti naudoti metinę visą tarifinę 3 112 030 tonų paprastųjų kviečių, išskyrus aukštos kokybės paprastuosius kviečius, importo kvotą. Ši kvota yra suskirstyta į keturias dalis; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1067/2008 (3) leidžiama pradėti naudoti metinę visą tarifinę 3 112 030 tonų paprastųjų kviečių, išskyrus aukštos kokybės paprastuosius kviečius, importo kvotą. Ši kvota yra suskirstyta į keturias dalis;

| (2) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1067/2008 3 straipsnio 3 dalį III kvotos dalis (eilės numeris 09.4125) padalinama į keturias trijų mėnesių dalis, 4 daliai skiriant 594 596 tonų, 2012 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1067/2008 3 straipsnio 3 dalį III kvotos dalis (eilės numeris 09.4125) padalinama į keturias trijų mėnesių dalis, 4 daliai skiriant 594 596 tonų, 2012 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d.;

| (3) | iš pranešimo, pateikto remiantis Reglamento (EB) Nr. 1067/2008 4 straipsnio 3 dalimi, paaiškėjo, kad kiekis, nurodytas pagal to paties reglamento 4 straipsnio 1 dalies 2 pastraipą nuo 2012 m. lapkričio 9 d. 13 val. iki 2012 m. lapkričio 16 d. 13 val. Briuselio laiku pateiktose paraiškose importo licencijai gauti, viršija turimą kiekį. Todėl kiekį, kuriam galima išduoti importo licencijas, reikėtų nustatyti pagal prašomam kiekiui taikomą paskirstymo koeficientą; |
| --- | --- |

(3)

iš pranešimo, pateikto remiantis Reglamento (EB) Nr. 1067/2008 4 straipsnio 3 dalimi, paaiškėjo, kad kiekis, nurodytas pagal to paties reglamento 4 straipsnio 1 dalies 2 pastraipą nuo 2012 m. lapkričio 9 d. 13 val. iki 2012 m. lapkričio 16 d. 13 val. Briuselio laiku pateiktose paraiškose importo licencijai gauti, viršija turimą kiekį. Todėl kiekį, kuriam galima išduoti importo licencijas, reikėtų nustatyti pagal prašomam kiekiui taikomą paskirstymo koeficientą;

| (4) | taip pat reikia nutraukti tarifinės kvotos III dalies importo licencijų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1067/2008 išdavimą esamai kvotos daliai; |
| --- | --- |

(4)

taip pat reikia nutraukti tarifinės kvotos III dalies importo licencijų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1067/2008 išdavimą esamai kvotos daliai;

| (5) | kad būtų užtikrintas veiksmingas importo licencijų išdavimo tvarkos administravimas, šis reglamentas turi įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas, |
| --- | --- |

(5)

kad būtų užtikrintas veiksmingas importo licencijų išdavimo tvarkos administravimas, šis reglamentas turi įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Pagal kiekvieną nuo 2012 m. lapkričio 9 d. 13 val. iki 2012 m. lapkričio 16 d. 13 val. Briuselio laiku pateiktą paraišką Reglamento (EB) Nr. 1067/2008 3 straipsnio 1 dalyje nustatytos kvotos III dalies importo licencijai gauti išduodama licencija prašomam kiekiui, pritaikius 50 % paskirstymo koeficientą.

2.   Reglamento (EB) Nr. 1067/2008 3 straipsnio 1 dalyje nustatytos kvotos III dalies importo licencijų išdavimas nuo 2012 m. lapkričio 16 d. 13 val. Briuselio laiku pateiktose paraiškose nurodytiems kiekiams yra sustabdomas esamai kvotos daliai.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. lapkričio 21 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13.

2

(3)  OL L 290, 2008 10 31, p. 3.

3

---

| 22.11.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 323/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 323/15

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1092/2012

2012 m. lapkričio 21 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 892/2012 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2012–2013 prekybos metais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,

kadangi:

| (1) | tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2012–2013 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 892/2012 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 1087/2012 (4); |
| --- | --- |

(1)

tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2012–2013 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 892/2012 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 1087/2012 (4);

| (2) | šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnį; |
| --- | --- |

(2)

šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnį;

| (3) | siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma kuo greičiau po atnaujintų duomenų pateikimo, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną, |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma kuo greičiau po atnaujintų duomenų pateikimo, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2012–2013 prekybos metams, numatyti Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 892/2012, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. lapkričio 21 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

(3)  OL L 263, 2012 9 28, p. 37.

3

(4)  OL L 322, 2012 11 21, p. 6.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95, tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2012 m. lapkričio 22 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto |
| 1701 12 10 (1) | 36,41 | 0,23 |
| 1701 12 90 (1) | 36,41 | 3,68 |
| 1701 13 10 (1) | 36,41 | 0,36 |
| 1701 13 90 (1) | 36,41 | 3,98 |
| 1701 14 10 (1) | 36,41 | 0,36 |
| 1701 14 90 (1) | 36,41 | 3,98 |
| 1701 91 00 (2) | 40,96 | 5,18 |
| 1701 99 10 (2) | 40,96 | 2,05 |
| 1701 99 90 (2) | 40,96 | 2,05 |
| 1702 90 95 (3) | 0,41 | 0,27 |

(EUR)

KN kodas

Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

1701 12 10 (1)

36,41

0,23

1701 12 90 (1)

36,41

3,68

1701 13 10 (1)

36,41

0,36

1701 13 90 (1)

36,41

3,98

1701 14 10 (1)

36,41

0,36

1701 14 90 (1)

36,41

3,98

1701 91 00 (2)

40,96

5,18

1701 99 10 (2)

40,96

2,05

1701 99 90 (2)

40,96

2,05

1702 90 95 (3)

0,41

0,27

---

(1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

(2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

(3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.

---

SPRENDIMAI

| 22.11.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 323/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 323/17

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2012 m. lapkričio 13 d.

dėl automatinio keitimosi transporto priemonių registracijos duomenimis su Lietuva pradžios

(2012/713/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 25 straipsnį,

atsižvelgdama į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR įgyvendinimo (2), ypač į jo 20 straipsnį ir priedo 4 skyrių,

kadangi:

| (1) | pagal Protokolą dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, pridėtą prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties, Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų aktų, priimtų prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai, teisinė galia išlieka tol, kol įgyvendinant Sutartis tie aktai nepanaikinami, neanuliuojami arba iš dalies nepakeičiami; |
| --- | --- |

(1)

pagal Protokolą dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, pridėtą prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties, Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų aktų, priimtų prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai, teisinė galia išlieka tol, kol įgyvendinant Sutartis tie aktai nepanaikinami, neanuliuojami arba iš dalies nepakeičiami;

| (2) | todėl yra taikytinas Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnis, ir Taryba turi vieningai nuspręsti, ar valstybės narės yra įgyvendinusios to sprendimo 6 skyriaus nuostatas; |
| --- | --- |

(2)

todėl yra taikytinas Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnis, ir Taryba turi vieningai nuspręsti, ar valstybės narės yra įgyvendinusios to sprendimo 6 skyriaus nuostatas;

| (3) | Sprendimo 2008/616/TVR 20 straipsnyje nustatyta, kad Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnio 2 dalyje nurodyti sprendimai turi būti priimami remiantis įvertinimo ataskaita, kuri grindžiama klausimynu. Kalbant apie automatinį keitimąsi duomenimis pagal Sprendimo 2008/615/TVR 2 skyrių, įvertinimo ataskaita turi būti grindžiama vertinimo vizito ir bandomojo sistemos patikrinimo rezultatais; |
| --- | --- |

(3)

Sprendimo 2008/616/TVR 20 straipsnyje nustatyta, kad Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnio 2 dalyje nurodyti sprendimai turi būti priimami remiantis įvertinimo ataskaita, kuri grindžiama klausimynu. Kalbant apie automatinį keitimąsi duomenimis pagal Sprendimo 2008/615/TVR 2 skyrių, įvertinimo ataskaita turi būti grindžiama vertinimo vizito ir bandomojo sistemos patikrinimo rezultatais;

| (4) | vadovaujantis Sprendimo 2008/616/TVR priedo 4 skyriaus 1.1 punktu, atitinkama Tarybos darbo grupė parengia klausimyną dėl kiekvieno automatinio keitimosi duomenimis, ir, kai valstybė narė mano, kad ji atitinka keitimosi atitinkamos duomenų kategorijos duomenimis sąlygas, ji turi atsakyti į atitinkamo klausimyno klausimus; |
| --- | --- |

(4)

vadovaujantis Sprendimo 2008/616/TVR priedo 4 skyriaus 1.1 punktu, atitinkama Tarybos darbo grupė parengia klausimyną dėl kiekvieno automatinio keitimosi duomenimis, ir, kai valstybė narė mano, kad ji atitinka keitimosi atitinkamos duomenų kategorijos duomenimis sąlygas, ji turi atsakyti į atitinkamo klausimyno klausimus;

| (5) | Lietuva atsakė į klausimyno apie duomenų apsaugą ir klausimyno apie transporto priemonių registracijos duomenis klausimus; |
| --- | --- |

(5)

Lietuva atsakė į klausimyno apie duomenų apsaugą ir klausimyno apie transporto priemonių registracijos duomenis klausimus;

| (6) | Lietuva sėkmingai atliko bandomąjį sistemos patikrinimą su Nyderlandais; |
| --- | --- |

(6)

Lietuva sėkmingai atliko bandomąjį sistemos patikrinimą su Nyderlandais;

| (7) | Lietuvoje buvo surengtas vertinimo vizitas, o Belgijos ir Nyderlandų vertinimo grupė parengė šio vertinimo vizito ataskaitą bei ją pateikė atitinkamai Tarybos darbo grupei; |
| --- | --- |

(7)

Lietuvoje buvo surengtas vertinimo vizitas, o Belgijos ir Nyderlandų vertinimo grupė parengė šio vertinimo vizito ataskaitą bei ją pateikė atitinkamai Tarybos darbo grupei;

| (8) | Tarybai buvo pateikta bendra įvertinimo ataskaita, kurioje apibendrinami klausimyno, vertinimo vizito ir transporto priemonių registracijos duomenų sistemos bandomojo patikrinimo rezultatai, |
| --- | --- |

(8)

Tarybai buvo pateikta bendra įvertinimo ataskaita, kurioje apibendrinami klausimyno, vertinimo vizito ir transporto priemonių registracijos duomenų sistemos bandomojo patikrinimo rezultatai,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Automatinės transporto priemonių registracijos duomenų paieškos srityje Lietuva visiškai įgyvendino bendrąsias Sprendimo 2008/615/TVR 6 skyriaus nuostatas dėl duomenų apsaugos ir nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos turi teisę gauti bei teikti asmens duomenis pagal to sprendimo 12 straipsnį.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2012 m. lapkričio 13 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

V. SHIARLY

---

(1)  OL L 210, 2008 8 6, p. 1.

1

(2)  OL L 210, 2008 8 6, p. 12.

2

---

| 22.11.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 323/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 323/18

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2012 m. lapkričio 21 d.

kuriuo patvirtinamas Lietuvos prisijungimas prie tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje

(2012/714/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 328 straipsnio 1 dalį ir 331 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į 2010 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimą 2010/405/ES, kuriuo leidžiama tvirčiau bendradarbiauti santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje (1),

atsižvelgdama į 2010 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1259/2010, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje (2),

atsižvelgdama į tai, kad Lietuva pranešė ketinanti prisijungti prie tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje,

kadangi:

| (1) | 2010 m. liepos 12 d. Taryba nusprendė leisti Belgijai, Bulgarijai, Vokietijai, Ispanijai, Prancūzijai, Italijai, Latvijai, Liuksemburgui, Vengrijai, Maltai, Austrijai, Portugalijai, Rumunijai ir Slovėnijai tvirčiau bendradarbiauti santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. liepos 12 d. Taryba nusprendė leisti Belgijai, Bulgarijai, Vokietijai, Ispanijai, Prancūzijai, Italijai, Latvijai, Liuksemburgui, Vengrijai, Maltai, Austrijai, Portugalijai, Rumunijai ir Slovėnijai tvirčiau bendradarbiauti santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje;

| (2) | 2010 m. gruodžio 20 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 1259/2010, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. gruodžio 20 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 1259/2010, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje;

| (3) | 2012 m. gegužės 25 d. raštu, Komisijos užregistruotu 2012 m. birželio 19 d., Lietuva pranešė ketinanti prisijungti prie tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. gegužės 25 d. raštu, Komisijos užregistruotu 2012 m. birželio 19 d., Lietuva pranešė ketinanti prisijungti prie tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje;

| (4) | Komisija pažymi, kad Sprendime 2010/405/ES nenustatyta konkrečių prisijungimo prie tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje sąlygų, o Lietuvos prisijungimas turėtų padidinti tokio tvirtesnio bendradarbiavimo teikiamą naudą; |
| --- | --- |

(4)

Komisija pažymi, kad Sprendime 2010/405/ES nenustatyta konkrečių prisijungimo prie tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje sąlygų, o Lietuvos prisijungimas turėtų padidinti tokio tvirtesnio bendradarbiavimo teikiamą naudą;

| (5) | todėl reikėtų pritarti Lietuvos prisijungimui prie tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje; |
| --- | --- |

(5)

todėl reikėtų pritarti Lietuvos prisijungimui prie tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje;

| (6) | Komisija turėtų priimti Lietuvai skirtas pereinamojo laikotarpio priemones, reikalingas Reglamento (ES) Nr. 1259/2010 taikymui; |
| --- | --- |

(6)

Komisija turėtų priimti Lietuvai skirtas pereinamojo laikotarpio priemones, reikalingas Reglamento (ES) Nr. 1259/2010 taikymui;

| (7) | Reglamentas (ES) Nr. 1259/2010 Lietuvoje turėtų įsigalioti kitą dieną po šio sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, |
| --- | --- |

(7)

Reglamentas (ES) Nr. 1259/2010 Lietuvoje turėtų įsigalioti kitą dieną po šio sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Lietuvos prisijungimas prie tvirtesnio bendradarbiavimo

1.   Patvirtinama, kad Lietuva prisijungia prie tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje, kuris leistas Sprendimu 2010/405/ES.

2.   Reglamentas (ES) Nr. 1259/2010 Lietuvai taikomas šiame sprendime nustatytomis sąlygomis.

2 straipsnis

Informacija, kurią turi pateikti Lietuva

Iki 2013 m. rugpjūčio 22 d. Lietuva, jei yra priėmusi, pateikia Komisijai nacionalinės teisės nuostatas dėl:

| a) | formalių reikalavimų, taikomų susitarimams dėl taikytinos teisės pasirinkimo pagal Reglamento (ES) Nr. 1259/2010 7 straipsnio 2–4 dalis, ir |
| --- | --- |

a)

formalių reikalavimų, taikomų susitarimams dėl taikytinos teisės pasirinkimo pagal Reglamento (ES) Nr. 1259/2010 7 straipsnio 2–4 dalis, ir

| b) | galimybės nustatyti taikytiną teisę pagal Reglamento (ES) Nr. 1259/2010 5 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

b)

galimybės nustatyti taikytiną teisę pagal Reglamento (ES) Nr. 1259/2010 5 straipsnio 3 dalį.

3 straipsnis

Lietuvai skirtos pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Reglamentas (ES) Nr. 1259/2010 Lietuvai taikomas tik toms byloms ir tiems šio reglamento 5 straipsnyje nurodytiems susitarimams, kurios pradėtos (kurie sudaryti) ne anksčiau kaip 2014 m. gegužės 22 d.

Tačiau susitarimai dėl taikytinos teisės pasirinkimo, sudaryti anksčiau nei 2014 m. gegužės 22 d., Lietuvoje taip pat galioja, jeigu jie atitinka Reglamento (ES) Nr. 1259/2010 6 ir 7 straipsnius.

2.   Reglamentas (ES) Nr. 1259/2010 Lietuvoje taikomas nepažeidžiant susitarimų dėl taikytinos teisės pasirinkimo, sudarytų pagal dalyvaujančios valstybės narės, kurios teisme anksčiau nei 2014 m. gegužės 22 d. iškelta byla, teisę.

4 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 1259/2010 įsigaliojimas ir taikymo pradžia Lietuvoje

Reglamentas (ES) Nr. 1259/2010 Lietuvoje įsigalioja kitą dieną po šio sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Reglamentas (ES) Nr. 1259/2010 Lietuvai taikomas nuo 2014 m. gegužės 22 d.

5 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2012 m. lapkričio 21 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 189, 2010 7 22, p. 12.

1

(2)  OL L 343, 2010 12 29, p. 10.

2

---

III Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

| 22.11.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 323/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 323/20

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 206/11/COL

2011 m. birželio 29 d.

dėl hipotekos paskolų schemos (Islandija)

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 61 straipsnį ir 26 protokolą,

atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo, ypač į jo 24 straipsnį,

atsižvelgdama į Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnį ir II dalies 7 straipsnio 5 dalį (3 protokolas),

atsižvelgdama į 2004 m. liepos 14 d. Sprendimą Nr. 195/04/COL dėl įgyvendinimo nuostatų, nurodytų 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje (1),

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal 3 protokolo (2) II dalies 6 straipsnio 1 dalį ir atsižvelgusi į jų pastabas,

KADANGI:

I.   FAKTAI

1.   PROCEDŪRA

2008 m. spalio–gruodžio mėn., iki pranešimo pateikimo, ELPA priežiūros institucija (Institucija) ir Islandijos valdžios institucijos diskutavo apie hipotekos paskolų pirkimo schemos (hipotekos paskolų schema) įdiegimą. Šiuo klausimu Islandijos valdžios institucijos pateikė Institucijai tris – 2008 m. spalio 14 d. (nuorodos Nr. 494902), 2008 m. lapkričio 3 d. (nuorodos Nr. 496979) ir 2008 m. gruodžio 3 d. (nuorodos Nr. 500670) – raštus.

2009 m. gegužės 27 d. Islandijos valdžios institucijos pranešė Institucijai apie hipotekos paskolų schemą (nuorodos Nr. 519720).

2009 m. birželio 25 d. raštu (nuorodos Nr. 520515) ir 2009 m. birželio 29 d. el. raštu (nuorodos Nr. 523605) Institucija paprašė Islandijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos. Islandijos valdžios institucijos atsakė 2009 m. liepos 27 d. raštu (nuorodos Nr. 525671) ir 2009 m. rugpjūčio 28 d. raštu (nuorodos Nr. 528493).

Šis atvejis taip pat aptartas per 2009 m. liepos 1 d. vykusią Institucijos ir Islandijos valdžios institucijų telefoninę konferenciją ir vėliau – 2009 m. lapkričio 4 d. – per susitikimą dėl valstybės pagalbos dokumentų rinkinio Islandijoje.

2009 m. lapkričio 16 d. raštu (nuorodos Nr. 536644) Institucija paprašė informacijos, kad galėtų imtis tolesnių veiksmų per diskusijas aptartais klausimais. Islandijos valdžios institucijos atsakė 2009 m. lapkričio 25 d. raštu (nuorodos Nr. 538088).

2010 m. kovo 10 d. raštu (nuorodos Nr. 548915) Institucija informavo Islandijos valdžios institucijas, kad nusprendė dėl hipotekos paskolų schemos inicijuoti Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą.

Institucijos sprendimas Nr. 76/10/COL inicijuoti šią procedūrą 2010 m. spalio 14 d. paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir jo EEE priede (3). Institucija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas, bet tokių pastabų negavo.

2010 m. gegužės 3 d. raštu Islandijos valdžios institucijos pateikė pastabas dėl Institucijos sprendimo Nr. 76/10/COL pradėti oficialią tyrimo procedūrą (nuorodų Nr. 555824 ir 555999).

2010 m. gegužės 25 d. Islandijos valdžios institucijos pateikė papildomą informaciją, įskaitant ekspertų nuomonę (nuorodų Nr. 558177 ir 558531).

2010 m. birželio 1 d. Institucija ir Islandijos valdžios institucijos aptarė šį atvejį per susitikimą dėl valstybės pagalbos dokumentų rinkinio Islandijoje.

2.   PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

2.1.   Aplinkybės

Dėl sąmyšio pasaulinėse finansų rinkose 2008 ir 2009 m. kai kurios Islandijos finansų įstaigos susidūrė su likvidumo trūkumu ir ribota kredito pasiūla. Reaguodamos į krizę Islandijos valdžios institucijos priėmė tam tikras priemones, skirtas finansų rinkų veikimui Islandijoje užtikrinti.

Viena iš tokių priemonių – įdiegti hipotekos paskolų schemą, pagal kurią Islandijos būsto agentūra, Būsto finansavimo fondas (Íbúðalánasjóður), įgaliojamas iš tam tikrų Islandijos finansų įstaigų perimti hipotekos paskolas mainais už Būsto finansavimo fondo (BFF) obligacijas – apsikeitimo turtu visam laikui sandorio forma. Tada finansų įstaiga BFF obligacijas gali naudoti kaip užstatą, kad galėtų imti grynųjų pinigų paskolas iš Islandijos centrinio banko (4).

Bendrasis hipotekos paskolų schemos tikslas – teikti likvidžias lėšas reikalavimus atitinkančioms finansų įstaigoms ir užtikrinti galimybę gauti gyvenamojo būsto paskolas (bei taip apsaugoti turto savininkų interesus) (5).

Islandijos valdžios institucijos paaiškino, kad hipotekos paskolų schema bus pakeista ankstesnė 2009 m. kovo 27 d. Institucijos patvirtinta schema (Sprendimas Nr. 168/09/COL), pagal kurią, kilus finansų krizei, BFF buvo įgaliotas veikti Islandijos valstybės vardu ir laikinai refinansuoti hipotekos paskolas (laikinoji hipotekos paskolų schema) (6). Pagal laikinąją hipotekos paskolų schemą hipotekas į obligacijas buvo galima keisti laikinai. Pagal hipotekos paskolų schemą suteikiama galimybė įvykdyti apsikeitimo turtu visam laikui sandorį. Prieš sudarant sutartis dėl apsikeitimo turtu pagal hipotekos paskolų schemą, hipotekos, kurioms taikoma hipotekos paskolų schema, turi būti grąžintos pagalbos gavėjui.

Hipotekos paskolų schema skirta daugiausia smulkiems taupomiesiems bankams, kurių veikla priklauso nuo galimybės gauti likvidumo iš kitų vidaus finansų įstaigų, kurioms taip pat kyla likvidumo problemų (7). Taupomieji bankai daugiausia teikia tradicines bankininkystės paslaugas vietos bendruomenėms (asmenims, verslo klientams ir vietos valdžios institucijoms), kurių neatsiejama dalis jie yra. Daugelyje regioninių rajonų taupomieji bankai yra vienintelės veikiančios finansų įstaigos (8).

2.2.   Teisinis pagrindas

Hipotekos paskolų schema grindžiama 2008 m. spalio 6 d. Iždo išmokų skyrimo dėl neįprastų finansų rinkos aplinkybių ir kt. institucijos įstatymo Nr. 125/2008 (Nepaprastosios padėties įstatymas) (9), kuriuo iš dalies pakeistas, inter alia, Būsto reikalų įstatymas Nr. 44/1998 (Būsto įstatymas), V skyriumi. Daugiau informacijos pateikiama 2008 m. lapkričio 26 d. Reglamente Nr. 1081/2008 dėl Būsto finansavimo fondo įgaliojimų pirkti gyvenamojo būsto hipotekomis užtikrintas ir finansų įmonių išleistas obligacijas (Reglamentas). Reglamentas priimtas ir įsigaliojo 2008 m. lapkričio 27 d.

Be to, BFF valdyba paskelbė Hipotekos paskolų pirkimo iš finansų įmonių taisykles (Papildomos taisyklės) (10). Jas patvirtinus socialinių reikalų ir socialinės apsaugos ministrui Papildomos taisyklės paskelbtos 2009 m. sausio 15 d. ir įsigaliojo tą pačią dieną. Hipotekos paskolų schema taip pat pradėta taikyti tą dieną.

2.3.   Paraiškos pagal hipotekos paskolų schemą

Pagal hipotekos paskolų schemą reikalavimus atitinkančios institucijos gali teikti paraiškas keistis turtu (hipotekos paskolomis) su BFF. Įvykus tokiam apsikeitimo sandoriui BFF visam laikui perima paraišką pateikusios finansų įstaigos hipotekos paskolas (arba „hipotekos paskolų portfelį“) mainais už turimas BFF obligacijas, kurios perduodamos paraišką pateikusiai finansų įstaigai.

Visi bankai, taupomieji bankai ir kredito įstaigos, kuriems suteiktas leidimas vykdyti veiklą Islandijoje pagal Finansinių įmonių įstatymą Nr. 161/2002, gali teikti paraišką dėl apsikeitimo turtu pagal hipotekos paskolų schemą. Tai gali daryti ir Islandijoje įsteigtos užsienio bankų patronuojamosios įmonės ir filialai.

Kad pateiktų savo kandidatūrą, finansų įstaiga turi nusiųsti rašytinę paraišką – į ją įtraukiama informacija apie numatomą hipotekos paskolų portfelio, kuriuo ji nori keistis su BFF, dydį. Svarbus šio proceso elementas – nustatyti hipotekos paskolų vertę (žr. 2.4 skirsnį pirmiau). Jeigu paraiška priimama, BFF perima hipotekos paskolų portfelį iš paraišką pateikusios finansų įstaigos ir jam nereikia prašyti skolininko (paskolos gavėjo) leidimo perduoti paskolą.

Įvykus apsikeitimo turtu sandoriui BFF prisiima hipotekos paskolos skolintojo skolininkui vaidmenį, ir jam oficialiai perduodami hipotekos dokumentai.

Islandijos valdžios institucijos informavo Instituciją, kad nuo 2008 m. spalio 22 d. iki gruodžio 18 d. paraiškas dėl apsikeitimo turtu pagal hipotekos paskolų schemą pateikė septynios finansų įstaigos: Keflaviko taupomasis bankas, BYR taupomasis bankas, Bolungarviko taupomasis bankas, Oulafsjorduro taupomasis bankas, Myrasyslos taupomasis bankas, Höfðhverfinga taupomasis bankas ir SPRON.

Keflaviko, BYR ir Bolungarviko taupomieji bankai sudarė apsikeitimo turtu sandorius su BFF atitinkamai 2009 m. kovo 23 d., 2009 m. gegužės 20 d., 2009 m. liepos 3 d. ir 2009 m. rugpjūčio 5 d. (11)

Pirmoji pagal hipotekos paskolų schemą sudaryta sutartis buvo hipotekos paskolos perdavimo sutartis, kurią 2009 m. kovo 23 d. pasirašė BFF ir Keflaviko taupomasis bankas ir kurios vertė – 9 959 972 471,00 ISK (12). Sutarčių su BYR taupomuoju banku ir Bolungarviko taupomuoju banku vertė sudarė atitinkamai 2 707 559 690,00 ISK bei 477 141 823,00 ISK ir 425 924 422,00 ISK.

Kitų keturių minėtų bankų paraiškos atmestos.

2.4.   Hipotekos paskolų ir BFF obligacijų vertinimas pagal hipotekos paskolų schemą

Pagal hipotekos paskolų schemą BFF paraišką pateikusios finansų įstaigos hipotekos paskolų portfelį ir BFF obligacijas, kuriais ketinama keistis, privalo vertinti keliais etapais.

Reglamento 3 straipsnyje (13) ir Papildomų taisyklių 6 straipsnyje (14) nurodyta, kad BFF „nustato Fondui siūlomų obligacijų vertę“ ir kad „paskolos apskaitinė vertė paprastai yra jos kainos nustatymo pagrindas“. Kitaip tariant, pats BFF atlieka hipotekos paskolų vidaus vertinimą. Atlikdamas šį vertinimą jis remiasi paskolų apskaitine verte.

2.4.1.   BFF vykdoma hipotekos paskolų atranka
   (15)

Prieš nustatydamas hipotekos paskolų portfelio vertę BFF apsvarsto, ar jam apskritai verta perimti paskolas. Šiuo tikslu BFF įvertina paskolas pagal skolininko mokėjimo būklę, hipotekos paskolos ir vertės (PV) santykį, su įsipareigojimų neįvykdymu susijusią padėtį, ir hipotekos paskolos sutarties sąlygas. Šiuo pagrindu BFF hipotekos paskolas skirsto į tris kategorijas:

| a) | hipotekos paskolos, kurių įsipareigojimai įvykdyti ir kurios atitinka visus BFF paskoloms taikomus bendruosius reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

hipotekos paskolos, kurių įsipareigojimai įvykdyti ir kurios atitinka visus BFF paskoloms taikomus bendruosius reikalavimus;

| b) | kitos hipotekos paskolos, kurių įsipareigojimai įvykdyti, bet kurios atitinka ne visus BFF paskoloms taikomus bendruosius reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

kitos hipotekos paskolos, kurių įsipareigojimai įvykdyti, bet kurios atitinka ne visus BFF paskoloms taikomus bendruosius reikalavimus;

| c) | hipotekos paskolos, kurių ne visi įsipareigojimai įvykdyti. |
| --- | --- |

c)

hipotekos paskolos, kurių ne visi įsipareigojimai įvykdyti.

Hipotekos paskolos, patenkančios į pirmąsias dvi kategorijas, atitinka apsikeitimo turtu pagal hipotekos paskolų schemą reikalavimus. Tačiau c kategorijai priklausančios hipotekos paskolos reikalavimus atitinka tik tuo atveju, jei joms nebetaikomos skolos išieškojimo procedūros, o visi mokesčiai sumokami ir išlaidos padengiamos iki apsikeitimo.

2.4.2.   BFF vykdomas hipotekos paskolų vertės nustatymas

Reglamento 3 straipsnyje ir Papildomų taisyklių 6 straipsnyje nurodyta, kad BFF privalo hipotekos paskolų pirkimo kainą nustatyti pagal jų rinkos vertę. Tačiau 6 straipsnyje taip pat nurodyta, kad BFF privalo rinkos vertę nustatyti pagal hipotekos paskolų apskaitinę vertę (taip sudaroma galimybė atsižvelgti į išankstinio mokėjimo riziką, veiklos išlaidas ir kitus veiksnius). Tai Institucijai patvirtino Islandijos valdžios institucijos (16). Islandijos valdžios institucijos taip pat patvirtino, kad kiekvienos atskiros paskolos apskaitinė vertė yra paskolos gavėjui paskolinta pagrindinė suma be nurašymų (17). Finansų įstaiga, pateikusi paraišką dalyvauti hipotekos paskolų schemoje, privalo BFF nurodyti kiekvienos atskiros paskolos apskaitinę vertę (18).

2.4.3.   BFF vykdomas kredito rizikos ir „kredito rezervo“ nustatymas

Trečiasis etapas – nustatyti su nagrinėjamomis hipotekos paskolomis susijusią kredito riziką. Pagal Reglamento 3 straipsnį ir Papildomų taisyklių 5 straipsnį BFF šiuo atveju taiko KPMG Iceland pateiktą kredito rizikos modelį, kurį taikant hipotekos paskolų portfelių kredito rizikos vertinimas atliekamas pagal tarptautinį Bazelio II finansų įstaigų kapitalo rizikos vertinimo standartą. Atliekant vertinimą tikėtini nuostoliai apskaičiuojami sudauginant šiuos tris veiksnius: įsipareigojimų neįvykdymo tikimybę, nuostolį dėl įsipareigojimų neįvykdymo ir pozicijos vertę, esant įsipareigojimų neįvykdymui. Vertinant kiekvieną hipotekos paskolą ir kiekvienus paskolos termino metus įvertinamas kiekvienas iš šių kintamųjų.

Šis modelis grindžiamas įvairiais parametrais, skirtais atskirų paskolų tikėtiniems kredito nuostoliams įvertinti, ir įvairiais makroekonominiais veiksniais, galinčiais turėti poveikį hipotekos paskoloms. Šiame atskirų paskolų vertinime naudojami tokie parametrai: i) paskolos ir vertės santykis ir ii) mokėjimų istorija. Makroekonominė analizė yra vidutinės trukmės (iki 2014 m.) nekilnojamojo turto kainų, infliacijos, darbo užmokesčio pokyčių ir kitų veiksnių, galinčių turėti bendrą poveikį hipotekos paskolų portfeliui, prognozė. Remiantis ankstesne patirtimi laikoma, kad po 2014 m. kredito nuostolių suma bus nulinė.

BFF nustačius kredito riziką apskaitinė vertė nėra nedelsiant sumažinama atimant kredito rizikos vertę. Kredito rizikos vertė naudojama tik nustatant obligacijų, kurias paraišką pateikusi finansų įstaiga gaus įgyvendinant apsikeitimo turtu sandorį, vertę.

Pagal Reglamento 3 straipsnį ir Papildomų taisyklių 6 straipsnį BFF naudoja numatomą kredito riziką, kad nustatytų „kredito rezervą“. Tai reiškia, kad finansų įstaiga iš pradžių gaus BFF obligacijų, sudarančių ne daugiau kaip 80 proc. hipotekos paskolų portfelio suminės apskaitinės vertės. Atsižvelgiant į numatomus nuostolius (NN), susijusius su hipotekos paskolų portfeliu, kredito rezervas gali sudaryti daugiau kaip 20 proc. ir bus padidintas tų numatomų nuostolių suma (Papildomų taisyklių 5 straipsnis). Kredito rezervas visada bus didesnis už numatomus nuostolius. Praktikoje BFF kredito rezervą apskaičiuoja pridėdamas dar 10 proc. prie numatomų nuostolių sumos.

Praėjus maždaug 8–10 metų nuo pradinės sutarties sudarymo vertinami paskolų portfelio veiklos tuo laikotarpiu rezultatai. Be to, tuo metu įvertinama ir būsima portfelio kredito rizika. Atsižvelgiant į šiuos du aspektus finansų įstaiga gaus papildomų BFF obligacijų, kurių vertė ne didesnė už kredito rezervo vertę. Kitaip tariant, jeigu po 8–10 metų kredito rizika pasireiškė tik iš dalies, t. y. jeigu faktiniai nuostoliai mažesni nei numatyta sudarant sutartį, BFF, atsižvelgdamas į būsimos kredito rizikos vertinimą, finansų įstaigai perduos obligacijų, kurių vertė ne didesnė už kredito rezervo vertę prieš tai iš jos atėmęs faktinių nuostolių sumą. Tačiau jeigu pasireiškia visa kredito rizika, t. y. patiriami visi tikėtini nuostoliai, BFF neperduos finansų įstaigai papildomų obligacijų. Galiausiai, jeigu faktiniai nuostoliai didesni už kredito rezervą, BFF prisiima šiuos nuostolius.

2.4.4.   BFF vykdomas atitinkamo BFF obligacijų sumos nustatymas

Pagal Reglamento 5 straipsnį ir Papildomų taisyklių 7 straipsnį (19) BFF nustato savo obligacijų, kurios bus perduotos finansų įmonei vykdant hipotekos paskolų portfelio keitimo sandorį (atėmus kredito rezervo sumą), vertę.

BFF savo obligacijų vertę nustato pagal OMX Iceland biržos nurodomą „visą kainą dienos pabaigoje“ (angl. end-of-day dirty price) sandorio įvykdymo dieną. Ši kaina koreguojama pagal hipotekos paskolų vidutinę svertinę palūkanų normą (kuri sumažėja atsižvelgiant į išankstinio mokėjimo riziką, veiklos išlaidas ir kredito nuostolius). Remiantis Islandijos valdžios institucijų pateikta informacija neaišku, ar tai reiškia, kad obligacijų vertė sumažėja, ar kad padidėja.

2.4.5.   Atsiskaitymas už apsikeitimo turtu sandorį pagal hipotekos paskolų schemą

Nustačius hipotekos paskolų portfelio vertę jis perduodamas BFF mainais už BFF obligacijas, kurios perduodamos finansų įstaigai (20).

Galutinis atsiskaitymas įvyksta praėjus maždaug 8–10 metų nuo sutarties sudarymo (21). Tuo metu, atlikęs 2.4.3 skirsnyje pirmiau aprašytą vertinimą, BFF finansų įstaigai perduoda papildomų obligacijų, kurių vertė ne didesnė už kredito rezervo vertę (prieš tai atėmęs faktinius nuostolius ir per visą likusį hipotekos paskolos laikotarpį numatomus nuostolius) (22).

2.5.   Trukmė ir biudžetas

Hipotekos paskolų schema taikoma neribotą laiką. Tai reiškia, kad nėra numatyta schemos taikymo pabaigos data ar konkretus laikotarpis, per kurį galima teikti paraiškas pagal šią schemą. Taigi šiuo metu hipotekos paskolų schema tebetaikoma, ir reikalavimus atitinkančios finansų įstaigos gali teikti paraiškas.

Kalbant apie biudžetą, Islandijos valdžios institucijos nepateikė Institucijai informacijos apie numatomas metines ar bendras įgyvendinant hipotekos paskolų schemą patirtas išlaidas.

2.6.   Papildoma aktuali rinkos informacija

2010 m. balandžio 22 d. Finansų priežiūros institucija (FPI) paskelbė sprendimą dėl Keflaviko taupomojo banko turto ir įsipareigojimų perdavimo Spkef taupomajam bankui (23). 2011 m. kovo 5 d. Finansų priežiūros institucija paskelbė sprendimą dėl Spkef taupomojo banko turto ir įsipareigojimų perdavimo NBI hf. bankui (naujajam Landsbanki) (24).

2010 m. balandžio mėn. žlugus BYR taupomajam bankui (senajam BYR) Islandijos valstybė įkūrė BYR hf. banką (naująjį BYR) – valstybei visiškai priklausančią ribotos atsakomybės bendrovę. Naujasis BYR perims visą senojo BYR turtą bei tam tikrus įsipareigojimus ir operacijas (25).

3.   PAGRINDAS INICIJUOTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

2010 m. kovo mėn. Institucija nusprendė šiuo atveju inicijuoti oficialią tyrimo procedūrą, nes turėjo abejonių, ar pagal hipotekos paskolų schemą vykdyti sandoriai sudaryti pagal rinkos sąlygas, taigi ar schemoje gali būti valstybės pagalbos elementų, apibrėžiamų EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje (26).

Institucija taip pat turėjo abejonių, ar galima pagalba galėtų būti laikoma suderinama su EEE susitarimo nuostatomis dėl valstybės pagalbos, ir manė, kad tinkamas priemonės suderinamumo vertinimo pagrindas yra Nuvertėjusio turto gairės (27). Remdamasi Nuvertėjusio turto gairėmis Institucija turėjo abejonių, ar i) teisingai apskaičiuota (ir įtraukta į perdavimo kainą) turto rinkos vertė ir ii) apsikeitimo turtu sutartyse numatytas pakankamas atlygis valstybei, kuriuo užtikrinamas tinkamas šalių naštos pasidalijimas.

Galiausiai Institucija prieštaravo tam, kad Islandijos valdžios institucijos neapribojo atitinkamo laikotarpio (paraiškos pateikimo termino), per kurį reikalavimus atitinkančios finansų įstaigos galėjo teikti paraiškas pagal hipotekos paskolų schemą, ir nenustatė viso arba metinio schemos biudžeto sumos. Kitaip tariant, hipotekos paskolų schemos biudžetas ir trukmė buvo neriboti.

4.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

Paskelbusi Sprendimą Nr. 76/10/COL inicijuoti oficialią tyrimo procedūrą Institucija negavo jokių trečiųjų šalių pastabų.

5.   ISLANDIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS

Islandijos valdžios institucijos tvirtino, kad hipotekos paskolų perdavimas pagal hipotekos paskolų schemą vykdomas rinkos sąlygomis, taip užtikrindamos, kad perduodant BFF obligacijas paraiškas pateikusioms finansų įstaigoms valstybės pagalba nenaudojama.

Islandijos valdžios institucijos taip pat abejoja, ar teisinga hipotekos paskolų schemą vertinti pagal Nuvertėjusio turto gaires, nes hipotekos paskolos, kurias pagal schemą ketinama keisti į obligacijas, nėra nuvertėjusios. Islandijos valdžios institucijos tvirtina, kad taupomiesiems bankams siūloma galimybė savo hipotekos paskolas keisti į BFF obligacijas ne todėl, kad šis turtas yra nuvertėjęs, o todėl, kad jis nepakankamai likvidus (28).

Islandijos valdžios institucijos teigia, kad, jei Institucija vis dėlto nuspręstų, kad hipotekos paskolų schema apima valstybės pagalbą ir turi būti vertinama pagal Nuvertėjusio turto gaires, pagalba yra suderinama su naudojimosi nepriklausomo eksperto paslaugomis kriterijais. Jos aiškina, kad BFF hipotekos paskolų vertinimui atlikti naudojamas kredito rizikos modelis grindžiamas KPMG Iceland, nepriklausomo eksperto vertintojo, sukurtu kredito rizikos modeliu. Islandijos valdžios institucijos taip pat tvirtina, kad, įtraukus kredito rezervą, užtikrinamas hipotekos paskolų apskaitinės vertės koregavimas pagal jų rinkos vertę (29).

Po Institucijos sprendimo inicijuoti oficialią tyrimo procedūrą Islandijos valdžios institucijos taip pat pateikė nepriklausomo finansų eksperto (ALM Finance LTD (ALM) (30) parengtą hipotekos paskolų portfelio ir BFF obligacijų, kuriems schema jau taikoma, vertinimą. ALM vertinimas, siekiant apskaičiuoti hipotekos paskolų portfelių, kuriems schema jau taikoma, dabartinę vertę (tikrąją ekonominę vertę), grindžiamas grynųjų pinigų srautų modeliu su įvertinta tikimybe ir nerizikinga grąžos norma. Realioji ekonominė paskolų portfelių vertė apskaičiuota pagal du ekonominius scenarijus: numatomą scenarijų ir testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų. ALM vertinimu apytikriai patvirtinamas BFF atliktas vertinimas.

Islandijos valdžios institucijos taip pat tvirtina, kad pagal hipotekos paskolų schemą pagalbą teikiančiai institucijai, BFF, numatytas atlygis, nes BFF koreguoja BFF obligacijų vertę, kad būtų atsižvelgta į veiklos išlaidas, išankstinio mokėjimo riziką ir kredito nuostolius (31).

Islandijos valdžios institucijos taip pat tvirtina, kad hipotekos paskolų schema turėtų būti laikoma platesnio plano restruktūrizuoti Islandijos taupomuosius bankus dalimi ir kad dėl to ji turėtų būti vertinama pagal Institucijos restruktūrizavimo gaires (32). Tiek Finansų ministerija, tiek Islandijos centrinis bankas ėmėsi priemonių Islandijos taupomųjų bankų kapitalui atkurti. Įgyvendindama šį platesnį restruktūrizavimo planą FPI prižiūri taupomųjų bankų restruktūrizavimą ir šiuo atžvilgiu yra nustačiusi tam tikrus reikalavimus.

Galiausiai, kalbant apie priemonės proporcingumą, Islandijos valdžios institucijos pabrėžia, kad yra pasirengusios imtis būtinų priemonių siekdamos atsižvelgti į Institucijos susirūpinimą dėl hipotekos paskolų schemos trukmės ir biudžeto apribojimo.

II.   VERTINIMAS

1.   VALSTYBĖS PAGALBOS, APIBRĖŽIAMOS EEE SUSITARIMO 61 STRAIPSNIO 1 DALYJE, NAUDOJIMAS

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatyta:

„Išskyrus tuos atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro įtaką Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.“

Kad priemonė reikštų pagalbą, apibrėžiamą EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, turi būti įvykdyti keturi suvestiniai kriterijai: ji turi i) gavėjams suteikti ekonominį pranašumą, kurio negaunama vykdant įprastą veiklą; ii) būti taikoma valstybės arba naudojant valstybės išteklius; iii) būti atrankinė – ją taikant turi būti sudaromos palankesnės sąlygos tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai ir iv) iškraipyti konkurenciją ir paveikti susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybą.

1.1.   Valstybės išteklių naudojimas

Valstybės išteklių naudojimas

Priemonė turi būti taikoma valstybės arba naudojant valstybės išteklius.

Remiantis nustatyta teismų praktika, pagalbą gali tiesiogiai suteikti valstybė arba valstybės įsteigtos ar paskirtos teikti pagalbą viešosios ar privačios įstaigos (33).

33

Mainais už hipotekos paskolas paraišką pateikusios finansų įstaigos gauna BFF obligacijas. BFF Būsto įstatymu įsteigtas kaip valstybinė būsto agentūra, kuri visiškai priklauso Islandijos valstybei ir kurios administracinę priežiūrą vykdo gerovės ministras. Gerovės ministras skiria penkių narių BFF direktorių valdybą. BFF užduotys (teikti paskolas asmenims, savivaldybėms ir įmonėms gyvenamojo būsto įsigijimui ar statybai finansuoti) nustatytos ir reglamentuojamos įstatymų nustatytomis taisyklėmis: Būsto įstatymu ir antriniais teisės aktais (pavyzdžiui, Reglamentu Nr. 57/2009 dėl BFF paskolų kategorijų).

Taigi šiuo atveju nagrinėjamas priemones vykdo valstybės agentūra, BFF, kurią visiškai kontroliuoja valstybė. Taigi už BFF veiksmus atsako valstybė. Todėl perduodant BFF obligacijas finansų įstaigoms naudojami valstybės ištekliai.

1.2.   Palankesnių sąlygų sudarymas įmonėms ar prekių gamybai

Palankesnių sąlygų sudarymas įmonėms ar prekių gamybai

1.2.1.   Ekonominis pranašumas

Ekonominis pranašumas

Taikant priemonę pagalbos gavėjams turi būti suteikiami pranašumai, kuriais remiantis jiems nebereikia mokėti paprastai iš jų biudžetų mokamų mokesčių.

Kaip aiškina Islandijos valdžios institucijos, hipotekos paskolų schema įdiegta siekiant suteikti tam tikroms finansų įstaigoms galimybę gauti finansavimą iš kitų nei tarpbankinės paskolos šaltinių, nes dėl visuotinių sunkumų finansų sektoriuje tarpbankinis skolinimas mažėjo.

Institucija mano, jog mažai tikėtina, kad per finansų krizę rinkos ekonomikos investuotojas finansų įstaigoms, atitinkančioms dalyvavimo hipotekos paskolų schemoje reikalavimus, teiktų finansavimą palyginamu mastu ir panašiomis sąlygomis. Todėl toks sandoris dalyvaujantiems bankams suteikia ekonominį pranašumą, kurio jie neturėtų to meto rinkos sąlygomis.

Taikant hipotekos paskolų schemą pagalbą gaunančių finansų įstaigų padėtis pagerėja, nes padidinamas jų turto likvidumas ir pašalinamas balanso nestabilumo šaltinis. Dėl to, savo ruožtu, pagerėja jų padėtis rinkoje.

1.2.2.   Atrankumas

Atrankumas

Kad priemonė būtų valstybės pagalba, ją taikant turi būti sudaromos palankesnės sąlygos tam tikroms įmonėms, tam tikrų prekių gamybai arba tam tikrų paslaugų teikimui.

Hipotekos paskolų schema yra atrankinio pobūdžio, nes ją taikant palankesnės sąlygos sudaromos tik tam tikroms finansų įstaigoms. Remiantis tuo, kad visos konkretaus sektoriaus finansų įstaigos gali pasinaudoti šia priemone, negalima daryti išvados, jog priemonė yra bendro pobūdžio. Priešingai, priemonė yra atrankinio pobūdžio, nes ją taikant palankesnės sąlygos sudaromos tik vienam ekonomikos sektoriui (34).

34

1.3.   Konkurencijos iškraipymas ir įtaka susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir įtaka susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai

Hipotekos paskolų schema gali iškreipti konkurenciją ir paveikti susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybą. Taikant šią schemą pagalbą gaunančių finansų įstaigų padėtis pagerėja, nes padidinamas jų turto likvidumas ir pašalinamas balanso nestabilumo šaltinis, ir taip sustiprinama šių įstaigų padėtis, palyginti su jų konkurentais kitose EEE šalyse.

Visi bankai, taupomieji bankai ir kredito įstaigos, kuriems leista vykdyti veiklą Islandijoje, neatsižvelgiant į jų dydį, iš esmės gali teikti paraiškas dėl paramos gavimo pagal hipotekos paskolų schemą. Bankų ir finansų sektorių paslaugos teikiamos ir jų produktais prekiaujama tarptautiniu mastu. Šiuo atžvilgiu hipotekos paskolų schema taip pat gali iškreipti konkurenciją ir paveikti susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybą.

2.   PROCEDŪRINIAI REIKALAVIMAI

Pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį „Apie visus ketinimus suteikti ar keisti pagalbą ELPA priežiūros institucija informuojama taip, kad turėtų laiko pateikti savo pastabas šiuo klausimu (...). Susijusi valstybė narė savo pasiūlytų priemonių neįgyvendina tol, kol nepriimamas galutinis sprendimas.“

Islandijos valdžios institucijos pranešė Institucijai apie hipotekos paskolų schemą 2009 m. gegužės 27 d. raštu (nuorodos Nr. 519720). Tačiau BFF valdybos Hipotekos paskolų pirkimo iš finansų įmonių taisyklės įsigaliojo 2009 m. sausio 15 d., t. y. prieš Institucijai priimant galutinį sprendimą dėl pranešimo.

Šiuo atžvilgiu Islandijos valdžios institucijos nesilaikė savo įsipareigojimų pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį.

3.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS

Paramos priemonės, EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nurodytos kaip valstybės pagalba, paprastai yra nesuderinamos su EEE susitarimo veikimu, nebent taikoma viena iš EEE susitarimo 61 straipsnio 2 ar 3 dalyje nurodytų išimčių. 61 straipsnio 2 dalyje pateikta leidžianti nukrypti nuostata netaikoma šiuo atveju nagrinėjamai pagalbai, kuri nėra skirta nė vienam iš tame straipsnyje išvardytų tikslų pasiekti. Panašiai nagrinėjamai pagalbos priemonei netaikomos ir EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose pateiktos leidžiančios nukrypti nuostatos. Visų pirma, pagalbos priemonė neskiriama tam tikrų regionų ekonominei plėtrai ar tam tikrų rūšių ekonominei veiklai palengvinti ir skatinti.

Nagrinėjama pagalba nėra susijusi su jokiomis investicijomis į gamybos kapitalą. Ja tik sumažinamos išlaidos, kurias įmonės paprastai patirtų vykdydamos savo kasdienę verslo veiklą, todėl ją reikia klasifikuoti kaip veiklos pagalbą. Veiklos pagalba paprastai nelaikoma tinkama tam tikrų rūšių ekonominės veiklos ar tam tikrų regionų plėtrai skatinti, kaip numatyta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte. Veiklos pagalbą leidžiama teikti tik ypatingomis aplinkybėmis (pavyzdžiui, teikiant tam tikrų rūšių pagalbą aplinkai ar regioninę pagalbą), kai atitinkamose Institucijos gairėse numatyta tokia išimtis.

EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktu Institucijai leidžiama pripažinti pagalbą suderinama su EEE susitarimo veikimu, jei ji skirta „kurios nors valstybės narės ar ELPA valstybės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. Institucija primena, kad, remiantis Europos Teisingumo Teismo praktika bei Institucijos ir Europos Komisijos sprendimų priėmimo praktika, 61 straipsnio 3 dalies b punktas turi būti taikomas siaurai, o nagrinėjamos priemonės turi padėti atitaisyti visos nacionalinės ekonomikos sutrikimus (35).

35

Institucija pripažįsta, kad hipotekos paskolų schema patvirtinta per finansų krizę, siekiant ją suvaldyti. Islandijoje smulkiems taupomiesiems bankams dėl didesnių bankų, kurie paprastai teikė jiems finansinę paramą, patiriamų finansinių sunkumų kilo likvidumo problemų. Priešingai nei didesnės finansų įmonės, taupomieji bankai negali tiesiogiai pasinaudoti Islandijos centrinio banko lėšomis.

Kaip nurodyta Institucijos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą, Institucija mano, kad tinkamas hipotekos paskolų schemos suderinamumo vertinimo pagrindas yra Nuvertėjusio turto gairės, pagrįstos EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktu. Todėl hipotekos paskolų schema turi būti vertinama pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą ir Nuvertėjusio turto gaires.

Šiuo atveju, prieš nustatant, ar hipotekos paskolų schema yra suderinama pagal Nuvertėjusio turto gaires, svarbu nustatyti, ar ši schema gali būti laikoma Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokole apibrėžta „schema“. 3 protokolo II dalies 1 straipsnio d punkte nustatyta, kad:

„ „pagalbos schema“– bet kuris teisės aktas, pagal kurį bendrai ir abstrakčiai teisės aktuose apibrėžtoms įmonėms, netaikant kitų įgyvendinimo priemonių, galima teikti individualią pagalbą, ir bet kuris teisės aktas, pagal kurį vienai arba kelioms įmonėms gali būti teikiama su konkrečiu projektu nesusijusi ir neribotam laikotarpiui skirta pagalba, ir (arba) neriboto dydžio pagalba“.

Institucija laikosi nuomonės (kurios Islandijos valdžios institucijos neužginčijo), kad hipotekos paskolų schema pagrįsta taisyklėmis – Būsto įstatymu, Reglamentu ir Papildomomis taisyklėmis – pagal kurias bendrai ir abstrakčiai tose taisyklėse apibrėžtoms įmonėms, netaikant kitų įgyvendinimo priemonių, galima teikti individualią pagalbą. Todėl hipotekos paskolų schemą galima laikyti 3 protokolo II dalies 1 straipsnio d punkte apibrėžta pagalbos schema. Šiuo atžvilgiu Institucija primena, kad Sprendime C-310/99 Europos Teisingumo Teismas konstatavo: „Ginčijamame sprendime nereikėjo pateikti individualių pagal pagalbos schemą suteiktos pagalbos atvejų analizės. Individualią kiekvienos įmonės padėtį būtina nagrinėti tik pagalbos išieškojimo etape.“ (36)

36

Laikydamasi šios Europos Teisingumo Teismo praktikos Institucija hipotekos paskolų schemą vertino pagal schemos savybes (o ne individualių pagal schemą suteiktos pagalbos atvejų specifiką).

Kaip aprašyta pirmiau, Islandijos valdžios institucijos tvirtino, kad Institucija hipotekos paskolų schemą turėtų laikyti Islandijos taupomųjų bankų sektoriaus restruktūrizavimo dalimi ir kad ji turėtų būti vertinama pagal Institucijos restruktūrizavimo gaires, taikomas finansų krizę patiriančioms finansų įstaigoms („bankų restruktūrizavimo gaires“) (37). Tačiau apsikeitimo turtu sandoriams pagal hipotekos schemą įgyvendinti nebūtina vykdyti bendro pagal schemą pagalbą gaunančių finansų įstaigų restruktūrizavimo. Hipotekos paskolų schema gali būti taikoma bet kuriai finansų įstaigai neatsižvelgiant į tai, ar tokios finansų įstaigos yra restruktūrizuojamos. Tokiomis aplinkybėmis Institucija mano, kad priemonei tinkamos taikyti gairės yra ne bankų restruktūrizavimo gairės. Kaip nustatyta pirmiau, hipotekos paskolų schema pasižymi tokiomis savybėmis, kad sudarytos sąlygos taikyti Nuvertėjusio turto gaires.

37

3.1.   Nuvertėjusio turto gairių taikymas – turto atitiktis reikalavimams

Nuvertėjusio turto gairių taikymas – turto atitiktis reikalavimams

Kad pagalba būtų pripažinta suderinama su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktu, ji turi būti suteikta remiantis nediskriminaciniais kriterijais, būti tinkama, t. y. būti konkrečiai skirta dideliam ekonomikos sutrikimui atitaisyti ir būti būtina ir proporcinga įgyvendinant šį tikslą bei turėti kuo mažesnį neigiamą šalutinį poveikį konkurentams. Nuvertėjusio turto gairėse šie bendrieji principai paverčiami konkrečiomis paramos nuvertėjusiam turtui sąlygomis.

Kaip jau minėta, Islandijos valdžios institucijos abejojo dėl Nuvertėjusio turto gairių taikymo pagal hipotekos paskolų schemą numatytam apsikeitimui turtu, nes pagal apsikeitimo turtu sutartis į obligacijas keičiamos hipotekos paskolos nėra nuvertėjusios. Islandijos valdžios institucijos tvirtina, kad hipotekos paskolos yra finansiškai patraukliausias bankų turtas, taigi nėra nuvertėjusios.

Nuvertėjusio turto gairėse nuvertėjęs turtas apibrėžiamas kaip „turtas, kuris paprastai vadinamas „blogu“ turtu“ (pvz., JAV hipoteka užtikrinti vertybiniai popieriai, susijusios apsidraudimo priemonės ir išvestinės priemonės), dėl kurio kilo finansų krizė ir kuris didžia dalimi tapo nelikvidus arba buvo labai sumažinta jo vertė...“. Nuvertėjusio turto gairėse taip pat nurodyta, kad, nustatant, ar turtas yra nuvertėjęs, būtina klausimą spręsti pragmatiškai ir numatyti tam tikrą lankstumą. (38)

38

Kaip jau minėta, šiuo metu hipotekos paskolų schemoje dalyvaujantys taupomieji bankai paprastai savo veiklą finansuoja naudodamiesi klientų indėliais ir imdami paskolas iš pagrindinių Islandijos bankų. Jei to nepakanka norint tęsti veiklą, taupomasis bankas paprastai parduoda dalį savo turto (pavyzdžiui, hipotekos paskolas).

Tačiau Islandijos valdžios institucijos paaiškino, kad pagrindiniai Islandijos bankai yra bankrutavę ir šiuo metu restruktūrizuojami, todėl paskolų iš šių bankų tikėtis neverta. Be to, vien klientų indėlių nepakanka taupomųjų bankų finansavimo poreikiams patenkinti. Islandijos valdžios institucijos informavo Instituciją, kad trečiąja galimybe – parduoti turtą – neįmanoma pasinaudoti dėl finansų krizės. Būtent tokiomis aplinkybėmis įdiegta hipotekos paskolų schema.

Institucija mano, jog tai, kad taupomieji bankai negalėjo parduoti savo hipotekos paskolų rinkoje, rodo, kad šis turtas yra nelikvidus, taigi nuvertėjęs. Nuvertėjusio turto gairių 3 priede yra nuvertėjusio turto, kuris laikomas atitinkančiu paramos turtui priemonių taikymo reikalavimus, kategorijų sąrašas. Į šį sąrašą įtrauktos ir būsto hipotekos.

Šiuo atžvilgiu, kad būtų pripažinta suderinama su EEE susitarimu, hipotekos paskolų schema turi atitikti Nuvertėjusio turto gairėse nustatytas paramos turtui priemonių taikymo sąlygas. Atitinkamos sąlygos svarstomos toliau pateiktuose 3.2–3.6 skirsniuose.

3.2.   Hipotekos paskolos vertinimas – nepriklausomas ekspertas

Hipotekos paskolos vertinimas – nepriklausomas ekspertas

Nuvertėjusio turto gairių 20 dalies pirmojoje įtraukoje nurodyta, kad: „reikalavimus atitinkančios paraiškos pagalbai gauti turėtų būti [...] pagrįstos atitinkamu vertinimu, kurį patvirtina pripažinti nepriklausomi ekspertai [...].“

Reglamento 3 straipsnyje nurodyta, kad BFF privalo nustatyti Fondui siūlomų hipotekos paskolų vertę. Tai daroma ir praktikoje: BFF įvertina turtą, kuriuo keičiamasi pagal hipotekos paskolų schemą. Taigi turtas, kuriuo keičiamasi pagal hipotekos paskolų schemą, priešingai nei reikalaujama Nuvertėjusio turto gairėse, nėra vertinamas nepriklausomo eksperto.

Tai, kad vieną iš vertinimo elementų – kredito rizikos metodą – parengė nepriklausomas ekspertas (KPMG Iceland), automatiškai nereiškia, kad visas vertinimas turi būti laikomas atliktu nepriklausomo eksperto. Kitas svarbus vertinimo elementas – vertinimo pagrindas (t. y. reikalavimus atitinkančių hipotekos paskolų atranka, vertės (apskaitinės vertės) nustatymo pagrindas, kredito rizikos vertinimo atlikimas ir sprendimas, kaip apskaičiuoti kredito rezervą ir nustatyti atitinkamą mokėtiną sumą BFF obligacijomis) nustatomas reglamentu arba tai daro vien BFF. Nors kredito rizikos vertinimo metodą pateikė nepriklausomas ekspertas, šį metodą taiko pats BFF; kitaip tariant, Fondas pats atlieka vertinimą. Nevykdoma jokia priežiūra, ar BFF taiko šį metodą ir kaip jį taiko.

KPMG Iceland

Tokiomis aplinkybėmis Institucija daro išvadą, kad pagal hipotekos paskolų schemą atliekamas turto vertinimas neatitinka Nuvertėjusio turto gairių 20 dalies nuostatų.

Kaip jau minėta, per oficialų tyrimą Islandijos valdžios institucijos pateikė nepriklausomo finansų eksperto, ALM, parengtą turto, t. y. hipotekos paskolų, kuriomis jau keičiamasi pagal hipotekos paskolų schemą, vertinimo ataskaitą. Tačiau tai nekeičia fakto, kad pagal hipotekos paskolų schemą bei atitinkamas teisės nuostatas BFF privalo pats atlikti pagal schemą perimtų hipotekos paskolų vertinimą.

Kaip nustatyta II dalyje, pirmiau pateiktame 3 skirsnyje, Institucija hipotekos paskolų schemą laikys tik 3 protokolo II dalies 1 straipsnio d dalyje apibrėžta „pagalbos schema“. Taigi, nepažeidžiant pagal schemą individualiais atvejais atlikto vertinimo, pati hipotekos paskolų schema neatitinka Nuvertėjusio turto gairėse nustatytų sąlygų.

Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Institucija daro išvadą, kad hipotekos paskolų vertinimo sistema neatitinka Nuvertėjusio turto gairėse nustatytų sąlygų.

3.3.   Hipotekos paskolos vertinimas – vertinimo pagrindas

Hipotekos paskolos vertinimas – vertinimo pagrindas

Nuvertėjusio turto gairėse taip pat nustatytas nuvertėjusio turto vertinimo metodas, taikomas įgyvendinant paramos turtui priemonę. Nuvertėjusio turto gairių 39 ir 40 dalyse ir 3 priede pateikiamos „išlaidų“, „dabartinės rinkos vertės“, „realiosios ekonominės vertės“ ir „perdavimo vertės“ sąvokos. Šios sąvokos Nuvertėjusio turto gairėse apibrėžiamos, kaip nurodyta toliau (39).

39

| — | Išlaidos – paskolų apskaitinė arba nominalioji vertė atėmus vertės sumažėjimą. |
| --- | --- |

—

Išlaidos – paskolų apskaitinė arba nominalioji vertė atėmus vertės sumažėjimą.

| — | Dabartinė rinkos vertė – suma, už kurią nuvertėjęs turtas galėjo būti parduotas rinkoje. |
| --- | --- |

—

Dabartinė rinkos vertė – suma, už kurią nuvertėjęs turtas galėjo būti parduotas rinkoje.

| — | Realioji ekonominė vertė – ilgalaikė turto ekonominė vertė remiantis grynųjų pinigų srautais ir ilgesniais terminais. Ji turėtų būti apskaičiuota pagal bazinį scenarijų ir pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų. |
| --- | --- |

—

Realioji ekonominė vertė – ilgalaikė turto ekonominė vertė remiantis grynųjų pinigų srautais ir ilgesniais terminais. Ji turėtų būti apskaičiuota pagal bazinį scenarijų ir pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų.

| — | Perdavimo vertė – atsižvelgiant į paramos turtui programą nuvertėjusiam turtui priskiriama vertė. |
| --- | --- |

—

Perdavimo vertė – atsižvelgiant į paramos turtui programą nuvertėjusiam turtui priskiriama vertė.

Paprastai, remiantis Nuvertėjusio turto gairėmis, nustatoma, kad, jeigu perdavimo vertė didesnė už dabartinę rinkos vertę, teikiama valstybės pagalba. Kad pagalba būtų pripažinta suderinama, perdavimo vertė turi būti mažesnė už realiąją ekonominę vertę arba jai lygi.

Papildomų taisyklių 6 straipsnyje nustatyta, kad hipotekos paskolų portfelių vertė nustatoma pagal kiekvienos individualios hipotekos paskolos apskaitinę vertę. Apskaitinė vertė paprastai nėra ta pati kaip realioji ekonominė turto vertė, nustatoma remiantis grynųjų pinigų srautais ir ilgesniais terminais.

Atsižvelgdama į pirmiau pateiktus faktus Institucija mano, jog Islandijos vyriausybei nepavyko įrodyti (ar apskaičiuoti), kad perdavimo vertė nustatoma pagal realiąją ekonominę vertę. Islandijos valdžios institucijų argumentai, kad, įtraukus „kredito rezervą“, užtikrinama, jog apskaitinė vertė bus pakoreguota pagal rinkos vertę, yra nepriimtini. Pirma, „kredito rezervas“ skirtas tik BFF apsaugoti nuo kredito rizikos (atidedant dalies atlygio už hipotekos paskolas mokėjimą), o ne rinkos vertei nustatyti. Antra, per galutinį atsiskaitymą finansų įstaigos gaus BFF obligacijų, kurių vertė atitiks hipotekos paskolų apskaitinę vertę atėmus faktinį ir ateityje numatomą vertės sumažėjimą, o ne faktinę ekonominę hipotekos paskolų vertę.

Todėl, remdamasi turima informacija ir laikydamasi Nuvertėjusio turto gairėse nustatytų principų, Institucija negali atmesti galimybės, kad pagal hipotekos paskolų schemą teikiama nesuderinama valstybės pagalba.

3.4.   Naštos pasidalijimas

Naštos pasidalijimas

Kalbant apie naštos pasidalijimą, Nuvertėjusio turto gairių 21–25 dalyse nustatytas bendras principas, kad finansų įstaigos turėtų prisiimti su nuvertėjusiu turtu susijusius nuostolius iki didžiausios ribos. Tai reiškia, kad jos turėtų prisiimti dėl nelikvidaus turto dabartinės rinkos vertės ir realiosios ekonominės vertės nuostolius skirtumo patirtus nuostolius.

BFF neatliko vertinimo pagal Nuvertėjusio turto gaires, todėl neįmanoma nustatyti, kokią naštos dalį, kaip reikalaujama Nuvertėjusio turto gairėse, prisiima reikalavimus atitinkančios finansų įstaigos.

3.5.   Atlygis

Atlygis

Institucija atkreipia dėmesį, kad ELPA valstybės taip pat privalo užtikrinti, kad „į nustatomą paramos turtui kainą turi būti įtrauktas atlygis valstybei, kuriame būtų tinkamai atsižvelgiama į būsimų nuostolių, viršijančių tuos, kurie numatyti nustatant realiąją ekonominę vertę, riziką, taip pat į bet kokią papildomą riziką, kuri kyla dėl aukštesnės už realiąją ekonominę vertę perdavimo kainos“ (40).

40

Nuvertėjusio turto gairėse nurodoma, kad toks atlygis gali būti užtikrintas nustatant pakankamai už realiąją ekonominę vertę mažesnę turto perdavimo vertę, taip numatant reikiamą kompensaciją už valstybės prisiimtą riziką (41). Taikant bet kokią kainos nustatymo sistemą turėtų būti užtikrinama, kad bendru pagalbą gaunančių finansų įstaigų indėliu valstybės įsikišimo apimtis būtų sumažinta iki mažiausios būtinos. Tačiau hipotekos paskolų schemos vertinimas neatitinka Nuvertėjusio turto gairių reikalavimų, todėl neįmanoma įvertinti, ar Islandijos valdžios institucijos įvykdė su atlygiu susijusį reikalavimą.

41

Kaip jau minėta, Islandijos valdžios institucijos tvirtina, kad pagalbą gaunančioms finansų įstaigoms nustatomas 95 bazinių punktų (bp) mokestis, kuris, sudarant sutartį pagal hipotekos paskolų schemą, pridedamas prie BFF kapitalo sąnaudų. Tačiau, remiantis Institucijos turima informacija, 95 bp yra dabartinė priemoka, kurią BFF paprastai nustato klientams, kad padengtų veiklos išlaidas (25 bp), išankstinio mokėjimo riziką (50 bp) ir kredito nuostolius (20 bp) įprastų hipotekos paskolų atveju.

Taigi Institucija suvokia, kad tai turės įtakos pagalbą gaunančioms finansų įstaigoms perduodamų BFF obligacijų vertei, tačiau BFF tokias išlaidas patirs dėl perduotų hipotekos paskolų valdymo hipotekos laikotarpiu. Iki šiol Institucija negavo jokių tam prieštaraujančių dokumentinių įrodymų (42). Šiuo atžvilgiu 95 bp mokestis negali būti laikomas pagalbą gaunančių finansų įstaigų valstybei mokamu atlygiu.

42

3.6.   Neribota apimtis ir trukmė

Neribota apimtis ir trukmė

Islandijos valdžios institucijos nenurodė nei hipotekos paskolų schemos taikymo termino, nei termino, per kurį finansų įstaigos gali teikti paraiškas dalyvauti hipotekos paskolų schemoje (vadinamojo paraiškų teikimo termino) (43).

43

Kad paramos turtui priemonės būtų pripažintos suderinamomis su EEE susitarimu, Nuvertėjusio turto gairėse reikalaujama, kad jų trukmė neviršytų finansų krizės trukmės (44). Paramos turtui priemonės nėra tvirtinamos neribotam laikui.

44

Remiantis Europos Komisijos sprendimų priėmimo praktika, paraiškų teikimo dėl paramos turtui priemonių taikymo terminas paprastai patvirtinamas daugiausia šešiems mėnesiams. Apie kiekvieną paraiškų teikimo termino pratęsimą (paprastai papildomiems šešiems mėnesiams) reikia vėl iš anksto pranešti, taip pat atsižvelgiant į atitinkamų finansų rinkų padėties pokyčius. Paramos turtui schemos gali būti tvirtinamos laikotarpiui iki dvejų metų, jeigu Institucijai dukart per metus teikiamos ataskaitos (45).

45

Panašiai Islandijos valdžios institucijos nenurodė ir bendro hipotekos paskolų schemos biudžeto ar numatomų metinių schemos įgyvendinimo išlaidų. Jos nepateikė numatomo pagalbos gavėjų skaičiaus ar turto, kuris potencialiai atitiktų keitimosi juo pagal schemą reikalavimus, vertės ribos. Taigi panašu, kad hipotekos paskolų schema yra neribotos apimties, todėl nėra proporcinga, kaip reikalaujama pagal Nuvertėjusio turto gaires.

4.   IŠVADOS

Remdamasi Islandijos valdžios institucijų pateikta informacija, Institucija daro išvadą, kad hipotekos paskolų schema apima EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje apibrėžiamos valstybės pagalbos teikimą, o tai nesuderinama su EEE susitarimo veikimu dėl pirmiau nurodytų priežasčių. Tačiau individualūs pagalbos teikimo pagal hipotekos paskolų schemą atvejai, atitinkantys Valstybės pagalbos nuvertėjusiam turtui gairėse nustatytus kriterijus, yra suderinami su EEE susitarimo veikimu (46).

46

Institucijai apie hipotekos paskolų schemą buvo pranešta po jos įsigaliojimo ir prieš Institucijai priimant galutinį sprendimą dėl pranešimo. Taigi Islandijos valdžios institucijos neteisėtai teikė nagrinėjamą pagalbą ir taip pažeidė 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį.

Pagal 3 protokolo II dalies 14 straipsnį neteisėta pagalba, nesuderinama su EEE susitarime nustatytomis valstybės pagalbos taisyklėmis, turi būti susigrąžinta iš pagalbos gavėjų.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Hipotekos paskolų schema yra valstybės pagalba, nesuderinama su EEE susitarimo veikimu, kaip apibrėžiama EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

2 straipsnis

Atsižvelgiant į tai, kad Islandijos valdžios institucijos neįvykdė 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje nustatyto reikalavimo prieš įgyvendinant hipotekos paskolų schemą apie tai pranešti ELPA priežiūros institucijai, hipotekos paskolų schema apima neteisėtą valstybės pagalbą.

3 straipsnis

Islandijos valdžios institucijos nedelsdamos panaikina hipotekos paskolų schemą ir imasi visų būtinų priemonių, kad susigrąžintų, kaip nurodyta 1 ir 2 straipsniuose, pagal hipotekos paskolų schemą suteiktą nesuderinamą ir neteisėtą pagalbą.

4 straipsnis

Iki 2011 m. rugpjūčio 30 d. Islandijos valdžios institucijos informuoja ELPA priežiūros instituciją apie priemones, kurių imtasi šiam sprendimui įvykdyti.

5 straipsnis

Pagalba susigrąžinama nedelsiant ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip iki 2011 m. rugpjūčio 30 d. Pagalba susigrąžinama pagal nacionalinės teisės procedūras, jeigu jos leidžia nedelsiant ir veiksmingai įvykdyti Komisijos sprendimą. Į pagalbos sumą, kurią reikia susigrąžinti, įeina palūkanos (įskaitant sudėtines palūkanas), skaičiuojamos nuo pagalbos suteikimo gavėjui dienos iki jos susigrąžinimo dienos. Palūkanos apskaičiuojamos pagal Sprendimo Nr. 195/04/COL 9 straipsnį.

6 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Islandijos Respublikai.

7 straipsnis

Šis sprendimas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2011 m. birželio 29 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Per SANDERUD

Pirmininkas

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Kolegijos narė

---

(1)  2004 m. liepos 14 d. Sprendimas Nr. 195/04/COL, paskelbtas OL L 139, 2006 5 25, p. 37, ir EEE priedas Nr. 26, 2006 5 25, p. 1, su pakeitimais. Konsoliduotą sprendimo versiją galima rasti adresu www.eftasurv.int.

1

(2)  OL C 277, 2010 10 14, p. 4, ir EEE priedas Nr. 57, 2010 10 14, p. 4.

2

(3)  Žr. pirmiau pateiktą 2 išnašą.

3

(4)  Islandijos valdžios institucijos paaiškino, kad finansų įstaigos negalėjo gauti likvidžių lėšų atviroje rinkoje, nes tuo metu dėl finansų krizės Islandijoje nebuvo veikiančios tarpbankinės rinkos, ir kad mažesni taupomieji bankai neturėjo turto, kurį centrinis bankas galėtų priimti kaip užstatą.

4

(5)  Žr. 2008 m. birželio 19 d. vyriausybės deklaraciją dėl priemonių, susijusių su nekilnojamuoju turtu ir finansų rinkomis, ir 2008 m. liepos 18 d. vyriausybės pranešimą spaudai. Dėl finansų krizės Islandijoje hipotekos paskolų terminai pratęsti iki 70 metų.

5

(6)  OL C 241, 2009 10 8, p. 16, ir EEE priedas Nr. 52, 2009 10 8, p. 1. Sprendimą taip pat galima rasti Institucijos interneto svetainėje: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregistry/sadecice09/168_09_col.pdf.

6

(7)  Prieš finansų krizę Islandijos bankų sektorius iš esmės buvo sudarytas iš dviejų segmentų: pirmasis apėmė tris buvusius didžiuosius bankus – Glitnir, Landsbanki ir Kaupthing, kurie palyginti aktyviai vykdė tarptautinę veiklą, o antrąjį sudarė smulkūs taupomieji bankai, pasikliovę didesniųjų bankų finansavimu.

7

Glitnir

Landsbanki

Kaupthing

(8)  Žr. Sprendimą Nr. 168/09/COL, p. 3.

8

(9)  Įstatymas Nr. 125/2008 įsigaliojo paskelbimo dieną, t. y. 2008 m. spalio 7 d.

9

(10)  Iš dalies pakeistu Būsto įstatymu ir Reglamentu BFF įgaliojamas pirkti (arba refinansuoti) gyvenamojo būsto hipotekomis užtikrintas obligacijas. Tačiau Papildomos taisyklės yra susijusios su pačių hipotekos paskolų pirkimu. Islandijos valdžios institucijos paaiškino, kad tai turėjo reikšti tą patį.

10

(11)  BFF ir Bolungarviko taupomasis bankas buvo sudarę dvi sutartis.

11

(12)  Pagal apsikeitimo turtu sandorio šalių sudarytą sutartį galutinai turėjo būti atsiskaityta 2009 m. balandžio 15 d.

12

(13)  Dėl obligacijų kainos nustatymo Reglamento 3 straipsnyje nurodyta, kad „Būsto finansavimo fondas atlieka nepriklausomą Fondui siūlomų obligacijų vertinimą. Vertindamas obligacijas Fondas, be kita ko, atsižvelgia į skolininko mokėjimo būklę, to gyvenamojo būsto hipotekos dalį perėmus obligaciją, obligacijos įsipareigojimų neįvykdymus ir jos sąlygas, kad obligacijos kaina atitiktų jos rinkos vertę. Be to, sutarčių sąlygos ir pirkimo kaina nustatomos taip, kad Fondo kredito rizika būtų kuo mažesnė.“

13

(14)  Papildomų taisyklių 6 straipsnyje dėl „pirkimo kainos“ nurodyta, kad:

14

„hipotekos paskolų pirkimo kaina nustatoma remiantis jų rinkos verte. Hipotekos paskolų pirkimo sutartyse paskolos kaina paprastai nustatoma pagal jos apskaitinę vertę, taip sudaroma galimybė atsižvelgti į išankstinio mokėjimo riziką, veiklos išlaidas ir kitus veiksnius. Galutinė hipotekos portfelio kaina nustatoma pagal jo veiklos rezultatus ir tikėtinus nuostolius galutinio atsiskaitymo metu.

Pasirašant sutartį sumokama pirkimo kainos suma niekada neviršija 80 proc. portfelio rinkos kainos. Pagal 5 straipsnį ši procentinė dalis proporcingai mažėja didėjant numatomiems nuostoliams (NN). Likusi pirkimo kainos dalis visada yra didesnė už numatomus nuostolius (NN).

Hipotekos paskolų pirkimo sutartyse pateikiamos galutinio atsiskaitymo sąlygos. Paprastai toks atsiskaitymas atliekamas po 8–10 metų nuo pirkimo dienos. Atlikdamas galutinį atsiskaitymą BFF pagal 5 straipsnį pardavėjui sumoka likusią pirkimo kainos dalį, išskaičiavus jau įvykusio hipotekos portfelio nuvertėjimo sumą ir numatomus portfelio nuostolius (NN) per visą jo gyvavimo laikotarpį.“

(15)  Papildomų taisyklių 4 straipsnis.

15

(16)  2009 m. rugpjūčio 27 d. Islandijos valdžios institucijų raštas Institucijai.

16

(17)  Kaip supranta Institucija, tai yra negrąžinta pagrindinė suma, paskolinta paskolos gavėjui (be nurašymų).

17

(18)  Pagal Papildomų taisyklių 3 straipsnį „finansų įmonė pateikia kompiuteriu nuskaitomą informaciją, kurią BFF laiko būtina norint nustatyti BFF parduodamų hipotekos portfelių vertę ir kredito riziką.“

18

(19)  Papildomų taisyklių 7 straipsnyje dėl „mokėjimo už paskolų obligacijas“ nurodyta, kad „BFF už hipotekos paskolas sumoka mainais perduodamas BFF obligacijų. BFF obligacijų pajamingumas nustatomas pagal hipotekos paskolų terminus ir sąlygas. Be kitų veiksnių atsižvelgiama ir į išankstinio mokėjimo riziką ir veiklos išlaidas.“

19

(20)  Reglamento 5 straipsnyje nurodyta, kad „kompensacija už Būsto finansavimo fondo nupirktas obligacijas paprastai yra BFF obligacijos.“ Šiuo pagrindu Reglamente iš esmės leidžiama taikyti ir kitas kompensacijos formas, pvz., mokėjimą grynaisiais pinigais. Tačiau iki šiol taikyta tik kompensacija BFF obligacijomis.

20

(21)  Tikrasis galutinio atsiskaitymo laikas paprastai nurodomas sutartyje.

21

(22)  Reglamento 3 straipsnis ir Papildomų taisyklių 6 straipsnis.

22

(23)  Žr. http://www.fme.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=7199.

23

(24)  Žr. http://www.fme.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=7997.

24

(25)  Žr. ELPA priežiūros institucijos 2011 m. balandžio 13 d. sprendimą Nr. 126/11/COL dėl valstybės pagalbos BYR hf. įsteigti ir kapitalizuoti. Sprendimas dar nepaskelbtas, jį galima rasti Institucijos interneto svetainėje: http://www.eftasurv.int/media/decisions/126-11-COL.pdf.

25

(26)  Žr. pirmiau pateiktą 2 išnašą.

26

(27)  Atnaujinta Valstybės pagalbos gairių versija paskelbta Institucijos interneto svetainėje: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

27

(28)  Institucija atkreipia dėmesį, kad tai prieštarauja 2009 m. gegužės 27 d. Institucijai pateiktam pranešimui dėl hipotekos paskolų schemos (nuorodos Nr. 519720), kuriame Islandijos valdžios institucijos teigia, kad Nuvertėjusio turto gairės būtų tinkamos gairės schemai vertinti (jei Institucija prieitų prie išvados, kad schema apima valstybės pagalbą).

28

(29)  Dėl hipotekos paskolų schemos suderinamumo Islandijos valdžios institucijos taip pat atkreipia dėmesį į ankstesnius Institucijai pateiktus argumentus dėl taupomųjų bankų sisteminės svarbos Islandijoje – žr., pavyzdžiui, Islandijos centrinio banko 2009 m. gegužės 19 d. raštą, kuriuo patvirtinamas priemonių būtinumas (pranešimo 5 priedas). Šiam teiginiui pagrįsti Islandijos valdžios institucijos pateikė Europos politikos studijų centro (CEPS) atliktą tyrimą (Bankų sektoriaus įvairovės Europoje tyrimas: taupomųjų bankų veiklos rezultatai ir vaidmuo, CEPS, 2009 6 26).

29

(30)  Šią ataskaitą parengė ALM ekspertas Hjörtur H. Jónsson.

30

(31)  Spkef nustatyta priemoka buvo 95 baziniai punktai (bp) išankstinio mokėjimo rizikai, veiklos išlaidoms ir pertekliniams kredito nuostoliams padengti. 95 bp yra dabartinė BFF klientams paprastai taikoma priemoka: 25 bp už veiklos išlaidas, 50 bp už išankstinio mokėjimo riziką ir 20 bp už kredito nuostolius.

31

Spkef

(32)  Institucijos supratimu, Islandijos valdžios institucijos kalba apie Institucijos Gaires dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis.

32

(33)  1977 m. kovo 22 d. Sprendimo Steinike ir Weinlig prieš Vokietijos Federacinę Respubliką, 78/76, Rink. p. 595, 21 punktas.

33

Steinike ir Weinlig prieš Vokietijos Federacinę Respubliką

(34)  2005 m. liepos 21 d. jungtinio sprendimo E-5/04, E-6/04 ir E-7/04 Fesil ir Finnfjord, ELPA Teismo pranešimo 117 p., 77 punktas. Šiuo sprendimu patvirtinama Europos Teisingumo Teismo praktika, nustatyta 1999 m. birželio 17 d. Sprendimo Belgija prieš Komisiją, C-75/97, Rink. p. I-3671, 33 punkte. Taip pat žr. 2005 m. gruodžio 15 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-66/02, Rink. p. I-10901, 95 punktą.

34

Fesil ir Finnfjord

Belgija prieš Komisiją

Italija prieš Komisiją

(35)  1999 m. gruodžio 15 d. Jungtinio sprendimo Freistaat Sachsen ir Volkswagen AG prieš Komisiją, T-132/96 ir T-143/96, Rink. p. II-3663, 167 punktas. Žr. Komisijos sprendimus byloje NN 70/07 Northern Rock (OL C 43, 2008 2 16, p. 1) ir byloje NN 25/08 Valstybės pagalba WestLB, (OL C 189, 2008 7 26, p. 3); ir 2008 m. birželio 4 d. Komisijos sprendimą C 9/08 SachsenLB (OL L 104, 2009 4 24). Taip pat žr. 2009 m. sausio 30 d. Institucijos sprendimą Nr. 36/09/COL dėl Norvegijos valstybės ir Eksportfinans ASA susitarimo dėl Eksportfinans valstybinio finansavimo (OL C 156, 2009 7 9, p. 17, ir EEE priedas Nr. 36, 2009 7 9, p. 9); 2009 m. gegužės 8 d. Sprendimą Nr. 205/09/COL dėl laikino iš esmės patikimų bankų kapitalo atkūrimo, siekiant paskatinti finansinį stabilumą ir realiosios ekonomikos kreditavimą, schemos (OL L 29, 2011 2 3, p. 36, ir EEE priedas Nr. 6, 2011 2 3, p. 1); 2009 m. gegužės 20 d. Sprendimą Nr. 235/09/COL dėl laikinosios nedidelės pagalbos schemos (Norvegija) (OL L 46, 2011 2 19, p. 59, ir EEE priedas Nr. 8, 2011 2 17, p. 1); 2009 m. kovo 27 d. Sprendimą Nr. 168/09/COL dėl Islandijos Būsto finansavimo fondo papildomos paskolų kategorijos skolinant bankams, taupomiesiems bankams ir kitoms finansų įstaigoms siekiant laikinai refinansuoti hipotekos paskolas (OL C 241, 2009 10 8, p. 16, ir EEE priedas Nr. 52, 2009 10 8, p. 1).

35

Freistaat Sachsen ir Volkswagen AG prieš Komisiją

Northern Rock

Valstybės pagalba WestLB

SachsenLB

Eksportfinans ASA

Eksportfinans

(36)  2002 m. kovo 7 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-310/99, Rink. p. I-2289, 91 punktas. 2005 m. gruodžio 15 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-66/02, Rink. p. I-10901, 95 punkte Teisingumo teismas konstatavo: „Pagalbos schemos atveju siekdama nustatyti, ar ši schema turi pagalbos požymių, Komisija gali ištirti tik bendrus nagrinėjamos schemos požymius, nenagrinėdama kiekvieno atskiro taikymo atvejo.“ Taip pat žr. 2005 m. lapkričio 24 d. Sprendimo ELPA priežiūros institucija prieš Islandiją, ELPA Teismo pranešimo p. 202, 24 punktą, ir 2011 m. birželio 9 d. Jungtinio sprendimo C-71/09 P, C-73/09 P ir C-76/09 P Comitato „Venezia vuole vivere“ prieš Komisiją, dar nepaskelbto Rinkinyje, 63–64 punktus.

36

Italija prieš Komisiją

Italija prieš Komisiją

ELPA priežiūros institucija prieš Islandiją

Comitato „Venezia vuole vivere“ prieš Komisiją

(37)  Žr. 32 išnašą.

37

(38)  Žr. Nuvertėjusio turto gairių 32 dalį.

38

(39)  39 dalyje nustatyta: „Pirma, kai įmanoma, turtą reikėtų vertinti dabartine jo rinkos verte. Apskritai bet koks turto, kuriam taikoma programa, perdavimas, kai turto vertė viršija rinkos kainą, yra valstybės pagalba. Tačiau dabartinė rinkos vertė gali visiškai skirtis nuo to turto balansinės vertės dabartinėmis aplinkybėmis arba jos gali nebūti, jeigu nėra rinkos (kai kurio turto vertė iš tikrųjų gali būti lygi net nuliui).“

39

40 dalyje nustatyta: „Antra, atsižvelgiant į paramos turtui programą, sumažėjusios vertės turtui priskiriama vertė (perdavimo vertė) bus neišvengiamai didesnė už rinkos kainas, kad būtų pasiektas paramos poveikis. Siekdama užtikrinti nuoseklų pagalbos suderinamumo vertinimą, Institucija laikytų, kad perdavimo vertė, parodanti ilgalaikę turto ekonominę vertę (realiąją ekonominę vertę), remiantis pinigų srautais ir ilgesniais terminais, yra priimtina vertė, nurodanti pagalbos dydžio suderinamumą kaip būtiną minimumą.“

Be to, 1 lentelės skiltyje „Vertybiniais popieriais nepakeistos paskolos“ kaip vertinimo pagal schemą pagrindas pateikiamos „išlaidų“, „ekonominės vertės“ ir „perdavimo vertės“ sąvokos.

(40)  Nuvertėjusio turto gairių 4 priedo II dalis.

40

(41)  Nuvertėjusio turto gairių 4 priedo II dalis.

41

(42)  Net jeigu 95 bp mokestis būtų pripažintas atlygiu už apsikeitimą turtu, vis dėlto neaišku, ar šis mokestis pakankamai didelis, kad galėtų būti laikomas tinkamu atlygiu. Žr. Nuvertėjusio turto gairių 4 priedo II dalį.

42

(43)  Islandijos valdžios institucijų argumentas, kad Nepaprastosios padėties įstatymas yra laikinas, todėl pagal jį įgyvendinamos schemos iš esmės nėra nuolatinio pobūdžio, yra nepriimtinas. Nė viename iš atitinkamų teisės aktų nėra nuostatų, kurios Islandijos valdžios institucijoms neleistų hipotekos paskolų schemos taikyti neribotą laiką. Tai prieštarauja bendrajam proporcingumo ir būtinumo principui, kuriuo grindžiamos valstybės pagalbos per finansų krizę gairės. Tai, kad Islandijos parlamentas ketino peržiūrėti Nepaprastosios padėties įstatymą iki 2010 m. sausio 1 d., šios išvados nekeičia. Bet kuriuo atveju, remiantis Institucijos turima informacija, iki šiol Islandijos parlamentas tokios peržiūros neatliko.

43

(44)  Institucijos Finansų įstaigų gairių 12 dalis.

44

(45)  Institucijos Finansų įstaigų gairių 24 dalis.

45

(46)  Žr., pavyzdžiui, 2003 m. gruodžio 16 d. Komisijos sprendimą 2004/343/EB dėl Prancūzijos įgyvendinamos pagalbos schemos, susijusios su sunkumus patiriančių įmonių perėmimu (OL L 108, 2004 4 16, p. 38), ir 2001 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimą 2003/86/EB dėl 1993 m. Ispanijos įgyvendintos valstybės pagalbos schemos tam tikroms Biskajos provincijoje (Ispanija) naujai įsteigtoms įmonėms (OL L 40, 2003 2 14, p. 11). Taip pat žr. ELPA priežiūros institucijos 2008 m. gruodžio 3 d. sprendimo Nr. 754/08/COL dėl medienos pramonės inovacijų schemos (OL C 58, 2009 3 12, p. 12, ir EEE pranešimo Nr. 14, 2009 3 12, p. 5).

46

---

| 22.11.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 323/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 323/32

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 232/11/COL

2011 m. liepos 13 d.

dėl pranešimo apie Askerio savivaldybėje, Nesøyveien 8, gnr. 32 bnr. 17, esančio žemės sklypo pardavimą (Norvegija)

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (toliau – Institucija),

Atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 61 straipsnį ir 26 protokolą,

Atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Institucijos ir Teismo susitarimas), ypač į jo 24 straipsnį,

Atsižvelgdama į Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolą (toliau – 3 protokolas), ypač į jo I dalies 1 straipsnio 2 dalį, taip pat II dalies 7 straipsnio 5 dalį ir 14 straipsnį,

Atsižvelgdama į 2004 m. liepos 14 d. Institucijos sprendimo Nr. 195/04/COL dėl įgyvendinimo nuostatų, nurodytų ELPA valstybių susitarimo dėl priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje (toliau – Įgyvendinimo nuostatų sprendimas), suvestinę redakciją (1),

Pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (2) ir atsižvelgdama į tas pastabas,

kadangi:

I.   FAKTAI

1.   PROCEDŪRA

2008 m. gruodžio 15 d. raštu (dok. Nr. 508884), kurį Institucija gavo 2009 m. vasario 13 d., Norvegijos valdžios institucijos pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį pranešė apie Askerio savivaldybėje, Nesøyveien 8, gnr. 32 bnr. 17, esančio žemės sklypo pardavimą.

2009 m. balandžio 8 d. raštu (dok. Nr. 512188) Institucija paprašė suteikti daugiau informacijos. Norvegijos valdžios institucijos atsakė 2009 m. gegužės 11 d. raštu (dok. Nr. 518079).

2009 m. liepos 7 d. raštu (dok. Nr. 521778) Institucija antrą kartą paprašė suteikti daugiau informacijos. Norvegijos valdžios institucijos atsakė 2009 m. rugpjūčio 14 d. raštu (dok. Nr. 527555).

Tada Institucija pranešė Norvegijos valdžios institucijoms, kad ji nusprendė pradėti 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 punkte nustatytą procedūrą dėl minėto žemės sklypo pardavimo.

Institucijos sprendimas pradėti procedūrą Nr. 538/09/COL buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir jo EEE priede 2010 m. liepos 8 d. (3) Institucija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas.

Institucija gavo vienos suinteresuotosios šalies – sklypo pirkėjo „Asker Brygge AS“ – pastabas. Jas 2010 m. sausio 29 d. raštu Askerio savivaldybė atsiuntė kaip priedą prie savo tą pačią dieną atsiųsto rašto.

2010 m. spalio 14 d. buvo surengtas Institucijos ir Norvegijos valdžios institucijų susitikimas, kuriame aptartas šis atvejis. Po šio susitikimo Norvegijos valdžios institucijos 2010 m. lapkričio 19 d. pateikė savo galutines pastabas dėl šio atvejo.

2.   PRANEŠIMO APIBŪDINIMAS

Norvegijos valdžios institucijos pranešė apie Askerio savivaldybės bendrovei „Asker Brygge AS“ (toliau – „Asker Brygge“) parduodamą žemės sklypą. Šis turtas užregistruotas Norvegijos nekilnojamojo turto kadastre kaip sklypas, esantis Askerio savivaldybėje, Nesøyveien 8, gnr. 32 bnr. 17 (toliau – gbnr. 32/17), jo plotas – apie 9 700 m2. Pastatų sklype nebuvo. Savivaldybė dalį sklypo išnuomojo įmonei „Slependen Båtforening“.

2001 m. Askerio savivaldybė ir „Asker Brygge“ sudarė susitarimą (toliau – susitarimas dėl pasirinkimo sandorio), pagal kurį bendrovei „Asker Brygge“ suteiktas pasirinkimo sandoris už nustatytą 8 mln. NOK sumą, patikslintą atsižvelgiant į vartotojų kainų indeksą, iki 2009 m gruodžio 31 d. nusipirkti žemės sklypą. Pagal šį susitarimą dėl pasirinkimo sandorio savivaldybė ketino suteikti „Asker Brygge“ galimybę nusipirkti sklypą už rinkos kainą su sąlyga, kad „Asker Brygge“ parengtų išsamius planus ir atliktų išsamius tyrimus siekdama pakeisti sklypo paskirtį ir tada jį apstatyti.

2004 m. buvo atnaujintas susitarimas dėl pasirinkimo sandorio ir šio pasirinkimo sandorio galiojimas pratęstas iki 2014 m. gruodžio 31 d. tokiomis pačiomis sąlygomis dėl sklypo paskirties keitimo darbų eigos.

2005 m. „Asker Brygge“ pasinaudojo pasirinkimo sandoriu žemės sklypui pirkti. Šalys 2007 m. kovo 21 d. pasirašė pardavimo sutartį, pagal kurią sklypas parduotas už 8 727 462 NOK kainą. Tą pačią dieną žemės sklypas buvo perleistas „Asker Brygge“, nors turto perleidimo dieną buvo sumokėta tik pradinė įmoka – 30 proc. pardavimo kainos. Antroji (didžiausia) įmoka, sudaranti 70 proc. pardavimo kainos (6 109 223 NOK), turi būti sumokėta ne vėliau kaip iki 2011 m. gruodžio 31 d. Askerio savivaldybė už antrąją įmoką palūkanų neskaičiuoja.

Askerio savivaldybė ir „Asker Brygge“ laikosi nuomonės, kad minėta pardavimo sutartis nėra valstybės pagalba, nes pardavimo kaina atitinka rinkos vertę. Nepaisant to, Norvegijos valdžios institucijos, siekdamos teisinio tikrumo, nusprendė pranešti apie šį sandorį.

3.   NORVEGIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS

Askerio savivaldybės nuomone, sklypo pardavimo sutartis nėra valstybės pagalba, nes jo pardavimo kaina atitinka rinkos vertę. Askerio savivaldybė pabrėžė, kad dėl pardavimo kainos nebuvo deramasi, nes ji buvo nustatyta 2001 m. Nors tuo metu, kai buvo sudarytas susitarimas dėl pasirinkimo sandorio (2001 m.), nebuvo atliktas nepriklausomas turto vertinimas, savivaldybė pati įvertino šį turtą, remdamasi savo didele patirtimi Askerio nekilnojamojo turto rinkoje.

Savivaldybė pareiškė, kad ji turi turėti vertinimo laisvę. 2006 m. birželio mėn. ir 2008 m. birželio mėn. atlikus turto vertinimus nustatyta jo rinkos vertė 2001 m.: atitinkamai 9,6 mln. NOK (ši kaina galėjo svyruoti +/– 15 proc.) ir 8 mln. NOK. Taigi šie vertinimai atitinka turto pardavimo kainą vertinamuoju laikotarpiu (2001 m.). 2008 m. sausio 18 d. vertinimas buvo atliktas remiantis klaidingomis prielaidomis ir neatsižvelgiant į vertinimui svarbius veiksnius.

Pasirinkimo sandorio negalima laikyti suteiktu be jokio atlygio, nes „Asker Brygge“ mainais už jį įsipareigojo atlikti planavimo ir tiriamuosius darbus. Savivaldybė manė, kad atitinkamą sklypą apstatyti būtų sudėtinga, ir nenorėjo atlikti reikiamų tyrimų su sudėtingomis dirvožemio sąlygomis ir tarša susijusiai rizikai nustatyti. „Asker Brygge“, atlikusi tyrimus, pašalino minėtą riziką, todėl savivaldybė galėjo parduoti turtą nesiderėdama dėl tos rizikos su galimais pirkėjais. Todėl „Asker Brygge“ prisiimtas įsipareigojimas buvo naudingas savivaldybei.

Savivaldybė sutinka, kad privatus investuotojas nebūtų sutikęs be palūkanų atidėti 70 proc. pardavimo kainos mokėjimo, tačiau bet kokia galima valstybės pagalba be tokių palūkanų būtų laikoma de minimis pagalba.

4.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

„Asker Brygge“ teigimu, Institucija negali daryti išvados, kad parduodant sklypą buvo suteikta valstybės pagalbą.

4.1   Turto vertė 2001 m.

„Asker Brygge“ teigimu, vertinant tariamas valstybės pagalbos priemones reikia remtis faktais, kurie buvo žinomi savivaldybei tuo metu, kai ji sudarė susitarimą dėl pasirinkimo sandorio, kuriuo „Asker Brygge“ buvo suteikta teisė nusipirkti atitinkamą turtą, t. y. 2001 m. Taigi reikia vertinti turto rinkos vertę tuo metu, kai buvo sudarytas susitarimas dėl pasirinkimo sandorio. Institucija negali pakeisti savivaldybės sprendimo dėl turto vertės ekonominio vertinimo 2001 m. Todėl „Asker Brygge“ teigia, kad savivaldybė 2001 m. turto rinkos kainą galėjo įvertinti savarankiškai.

2001 m. susitarimą su „Slependen Båtforening“ (toliau – „Slependen“) ir įsipareigojimą ateityje pateikti „Slependen“ naudingą sprendimą reikia laikyti turto patrauklumą mažinančiu veiksniu, dėl kurio aiškiai sumažėjo jo rinkos vertė.

Norint apstatyti atitinkamą žemės sklypą ir pritaikyti jį verslo veiklai, reikėtų pakeisti jo paskirtį. 2001 m. savivaldybė negalėjo to padaryti. Parengiamieji darbai, kuriuos būtų reikėję atlikti, norint visiškai pakeisti sklypo paskirtį, brangiai kainavo ir jiems atlikti būtų reikėję daug laiko. Be to, „Asker Brygge“ galbūt rizikavo, kad savivaldybė ir kitos valdžios institucijos, tokios kaip Viešųjų kelių administracija arba apskrities viršininkas, nepriims prašymo pakeisti sklypo paskirtį.

Taip pat būtina atsižvelgti į tai, kad sklypas yra arti E18 greitkelio, todėl į jį nuo greitkelio sklinda triukšmas ir tarša. Be to, arti esantis greitkelis labai apriboja sklypo apstatymo galimybes. Greitkelio tiesimo plane buvo uždrausta statyti bet kokius statinius mažesniu kaip 35 m atstumu iki greitkelio. Kadangi sklypas yra labai siauras ir arti greitkelio, šis draudimas taikomas beveik 90 proc. sklypo ploto. Be to, kaip nustatyta susitarimo 1 skirsnyje, taip pat remiantis viešųjų kelių plėtros planu, dalį sklypo buvo planuojama panaudoti naujam keliui šalia dabartinio greitkelio tiesti. Toks naujas kelias užimtų apie 1/3 sklypo.

„Asker Brygge“ taip pat pabrėžia, kad šio sklypo būklė yra ne visai aiški. Kaip minėta, buvo manoma, kad šį sklypą apstatyti būtų labai sudėtinga dėl jo dirvožemio sąlygų. Be to, manyta, kad sklypo dirvožemis ir pakrantė tikriausiai yra labai užteršti. Todėl kai „Asker Brygge“ 2001 m. kreipėsi į savivaldybę norėdama nusipirkti šią žemę, savivaldybė manė, kad šios žemės beveik neįmanoma pritaikyti verslo veiklai. Nei „Asker Brygge“, nei savivaldybė neturėjo pakankamai tikslios informacijos šiais klausimais, tačiau norint apstatyti sklypą reikėtų kruopščiai ištirti jo būklę. „Asker Brygge“ teigimu, minėtus apribojimus reikėtų laikyti mažinančiais sklypo patrauklumą, nes dėl jų aiškiai sumažėjo jo rinkos vertė.

Be to, Institucija, atlikdama vertinimą, negali remtis vėlesnėmis faktinėmis aplinkybėmis, nes tai reikštų, kad Institucija, priimdama sprendimą, remiasi faktais, kurių savivaldybė nežinojo tuo metu, kai sudarė susitarimą. Bet kokio sklypo vertės padidėjimo po 2001 m. priežastis – „Asker Brygge“ atliktas darbas. Be šio „Asker Brygge“ darbo teritorija tikriausiai tebebūtų neapstatyta, o jos piniginė vertė savivaldybei būtų labai maža.

4.2   2007 m. nustatytos vertės patikimumas

Darydama prielaidą, kad nustatyta sklypo 2007 m. vertė yra patikima, savivaldybė atsižvelgia į pridėtinę vertę, atsiradusią dėl „Asker Brygge“ darbo 2001–2007 m., ir atima ją iš sklypo vertės.

4.3   Atlygis už pasirinkimo sandorį

Vertinant atlygį už „Asker Brygge“ suteiktą pasirinkimo sandorį, būtina atsižvelgti į „Asker Brygge“ įsipareigojimą finansuoti tiriamąjį darbą, kurio kaina – apie 4–5 mln. NOK. Apskritai tokios pasirinkimo sandorio kainos nustatymo metodikos taikymas nėra neįprastas tokiais, kaip šis, su neapstatyta žeme susijusiais atvejais.

4.4   Turto vertinimai

Nė viename iš turto vertinimų nebuvo pakankamai atsižvelgta į 2001 m. buvusias faktines aplinkybes. Atliktiems vertinimams „Asker Brygge“ prieštaravo daugiausia todėl, kad, pasak šios bendrovės, nustatant rinkos kainą inter alia buvo remiamasi prielaida, kad įmanoma toliau plėtoti valčių prieplauką ir savivaldybė bei „Asker Brygge“ ketina tai daryti. Bendrovė nurodo „TJB Eiendomstaksering“ atlikto turto vertinimo 6–9 puslapius, kuriuose vertintojas remiasi tuo, kad įmanoma pagilinti pakrantę, kad būtų daugiau vietos valtims, ir sklypo teritorijoje įrengti valtines. Bendrovė taip pat nurodo „Takstsenteret“ atlikto turto vertinimo 14 ir 15 puslapius, kuriuose vertintojas taip pat remiasi tokia numatoma sklypo plėtra.

Tačiau kai 2001 m. buvo sudarytas susitarimas, savivaldybė ir „Asker Brygge“ neplanavo tokios sklypo plėtros ir nemanė, kad ji yra įmanoma. Be to, Viešųjų kelių administracija uždraudė toliau atlikti gilinimo darbus toje teritorijoje dėl žemės sklype esančios pakrantės būklės, siekiant išvengti masės poslinkio ir nepažeisti arti sklypo esančio kelio tilto pagrindo.

II.   VERTINIMAS

1.   VALSTYBĖS PAGALBA

Valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatyta:

„Išskyrus tuos atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro įtaką Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.“

1.1   Rinkos ekonomikos investuotojo principas

Rinkos ekonomikos investuotojo principas

1.1.1   Įvadas

Įvadas

Jeigu sandoris būtų sudarytas laikantis rinkos ekonomikos investuotojo principo, t. y. jeigu savivaldybė pardavė žemę rinkos kaina ir tokio sandorio sąlygos būtų priimtinos privačiam pardavėjui, toks sandoris nebūtų laikomas valstybės pagalba. Žemės sklypo pardavimas gali būti valstybės pagalba, jeigu žemė parduodama ne rinkos kaina. Visų pirma, vertinti, ar turtas parduotas rinkos kaina, reikėtų sutarties sudarymo metu. Šio žemės sklypo pardavimo aplinkybės yra gana išskirtinės, nes yra keli pardavimo susitarimai: 2001 m. susitarimas dėl pasirinkimo sandorio, 2004 m. pratęstas susitarimas dėl pasirinkimo sandorio ir 2007 m. pardavimo sutartis.

Susitarimu dėl pasirinkimo sandorio buvo ne tik suteikta teisė „Asker Brygge“ bet kuriuo metu per daugelį metų įsigyti atitinkamą turtą, bet ir nustatyta vėlesnio turto perleidimo kaina. Todėl pasirinkimo sandoriu „Asker Brygge“ suteikta galimybė daugelį metų stebėti nekilnojamojo turto kainų pokyčius, o vėliau pasinaudoti pasirinkimo sandoriu ir nusipirkti turtą už 2001 m. sutartą kainą. Nors Institucija visiškai pripažįsta valdžios institucijų teisę komercinėmis sąlygomis dalyvauti rinkoje, ji mano, kad reikia kruopščiai apsvarstyti, ar privatus rinkos subjektas būtų sudaręs tokį susitarimą. Institucija apsvarstė, ar „Asker Brygge“ sumokėjo už patį pasirinkimo sandorį ir ar pirkėjui palankias sąlygas atsveria atitinkami pirkėjo įsipareigojimai arba pardavėjo teisės.

Institucija padarė išvadą, kad paties susitarimo dėl pasirinkimo sandorio negalima laikyti atitinkančiu privataus rinkos ekonomikos investuotojo principą. Tada Institucija įvertino, ar turtas buvo perleistas už rinkos kainą, kai 2007 m. buvo sudaryta pardavimo sutartis už 2001 m. sutartą kainą. Čia Institucija padarė išvadą, kad 2007 m. turtas buvo parduotas už kainą, kuri buvo mažesnė už rinkos kainą. Todėl Institucija pirmiausia įvertino 2001 m. susitarimą dėl pasirinkimo sandorio (ir 2004 m. pasirašytą susitarimą dėl jo pratęsimo), o vėliau – ar žemės sklypas 2007 m. iš tiesų buvo parduotas už rinkos kainą.

1.1.2   Rinkos kaina pagal 2001 m. pasirašytą susitarimą dėl pasirinkimo sandorio

Rinkos kaina pagal 2001 m. pasirašytą susitarimą dėl pasirinkimo sandorio

Svarstant susitarimą dėl pasirinkimo sandorio, reikia ištirti, ar privatus investuotojas rinkos ekonomikos sąlygomis būtų sudaręs tokį patį susitarimą dėl kainos ir sąlygų, kokį 2001 m. pasirašė Askerio savivaldybė ir „Asker Brygge“. Tai vertindama Institucija negali pakeisti savivaldybės komercinio sprendimo savo sprendimu ir tai reiškia, kad savivaldybė, kaip žemės sklypo pardavėja, turi turėti sprendimo laisvę. Gali būti įvairių komerciškai pagrįstų priežasčių sudaryti susitarimą tokiomis sąlygomis. O jei savivaldybės sprendimo neįmanoma pagrįstai paaiškinti, atitinkama priemonė gali būti laikoma valstybės pagalba.

Remiantis Institucijos turima informacija, turto vėlesnio pardavimo sąlygos buvo nustatytos 2001 m. pasirašytu susitarimu dėl pasirinkimo sandorio. Šiuo susitarimu buvo nustatyta „Asker Brygge“ teisė, bet ne įsipareigojimas, nusipirkti turtą iš anksto nustatytomis sąlygomis bet kuriuo metu iki 2009 m. gruodžio 31 d. Kita vertus, buvo apribota savivaldybės galimybė tuo laikotarpiu parduoti turtą kitiems subjektams. Pagrindinės susitarimo dėl pasirinkimo sandorio nuostatos, svarbios vertinant valstybės pagalbą, yra šios: i) sutarta kaina – 8 mln. NOK, patikslinama atsižvelgiant į vartotojų kainų indeksą, ii) „Asker Brygge“ sutarta teisė iš naujo derėtis dėl kainos tuo atveju, jeigu nekilnojamojo turto kainos labai sumažėtų prieš pasinaudojant pasirinkimo sandoriu (savivaldybė neturėjo atitinkamos teisės iš naujo derėtis dėl kainos tuo atveju, jeigu nekilnojamojo turto kainos labai išaugtų), iii) mokėjimas dviem dalimis: 70 proc. pardavimo kainos būtų sumokėta ne vėliau kaip 2011 m. gruodžio 31 d., bet už šį mokėjimo atidėjimą nereikėtų mokėti palūkanų.

2004 m. savivaldybė ir „Asker Brygge“ pratęsė susitarimą dėl pasirinkimo sandorio iki 2014 m., tačiau nepakeitė jokių kitų sandorio sąlygų (4).

4

Remiantis Institucijos turima informacija, savivaldybė, prieš sudarydama 2001 m. susitarimą su „Asker Brygge“, neatliko nepriklausomo turto vertinimo. Savivaldybė paaiškino, kad ji nustatė turto vertę remdamasi savo patirtimi nekilnojamojo turto rinkoje, tačiau Institucija negavo daugiau informacijos apie tai. Todėl Institucijai neaišku, kuo remdamasi savivaldybė nustatė sutartą žemės pardavimo kainą – 8 mln. NOK.

Net ir darant prielaidą, kad 8 mln. NOK suma atitiko turto rinkos kainą 2001 m. (5), reikėtų įvertinti kitų susitarimo dėl pasirinkimo sandorio elementų rinkos vertę. Institucijos nuomone, jeigu reikėjo atsižvelgti tik į turto rinkos vertę, tai reiškia, kad „Asker Brygge“ pasirinkimo sandorį sudarė nemokamai, be jokio ekonominio atlygio už šią suteiktą pirkėjo pirmumo teisę.

5

Kaip minėta, šiuo pasirinkimo sandoriu bendrovei buvo suteikta galimybė daugelį metų stebėti nekilnojamojo turto kainų pokyčius. Remiantis statistika, nekilnojamojo turto kainos laikui bėgant auga. Be to, Askerio savivaldybė yra arti sostinės Oslo ir jos gyventojų skaičius nuolat auga; šie veiksniai paprastai didina nekilnojamojo turto kainas.

Susitarimu dėl pasirinkimo sandorio buvo apribota savivaldybės galimybė parduoti nekilnojamąjį turtą kitam pirkėjui, taigi buvo įšaldytas kapitalas, kurį savivaldybė kitu atveju būtų galėjusi panaudoti kitiems tikslams arba gauti už jį palūkanų. Tačiau savivaldybė negautų jokios išmokos ar kompensacijos tuo atveju, jei „Asker Brygge“ būtų nusprendusi nepirkti atitinkamo turto.

Be to, 2004 m. pasirinkimo sandorio galiojimas buvo pratęstas 5 metams, už tai neprašant jokio atlygio. Taigi „Asker Brygge“ galėjo aktyviai daryti įtaką savivaldybei, norėdama pakeisti nekilnojamojo turto paskirtį ir taip padidinti jo rinkos vertę.

Pagal susitarimą dėl pasirinkimo sandorio taip pat buvo susitarta dėl kai kurių būsimos pardavimo sutarties aspektų. Visų pirma, siekdama pakeisti sklypo paskirtį, „Asker Brygge“ įsipareigojo užbaigti parengiamuosius darbus, kad būtų galima pradėti paskirties keitimo procedūrą. Jei ši sąlyga nebūtų tenkinama, Askerio savivaldybė galėjo nutraukti sutartį.

Norvegijos valdžios institucijų teigimu, pasirinkimo sandorio negalima laikyti suteiktu be jokio atlygio, nes „Asker Brygge“ mainais už jį įsipareigojo atlikti planavimo ir tiriamuosius darbus. Net jei savivaldybė manė, kad atitinkamą sklypą apstatyti būtų sudėtinga, ir nenorėjo atlikti reikiamų tyrimų su sudėtingomis dirvožemio sąlygomis ir tarša susijusiai rizikai nustatyti, susitarimu dėl pasirinkimo sandorio „Asker Brygge“ buvo suteikta galimybė dirbti sklype kelerius metus ir tik po to nuspręsti, ar ji nori pirkti šį nekilnojamąjį turtą; Institucijos nuomone, tai labai sumažino riziką. Be to, jeigu būtų buvusi pakeista sklypo paskirtis, tai būtų padidinę nekilnojamojo turto vertę. Todėl „Asker Brygge“, sudarydama susitarimą dėl pasirinkimo sandorio, iš tiesų niekuo nerizikavo. Tiriamiesiems darbams išleistos lėšos pirkėjui būtų atsipirkusios, o jei šie tyrimai būtų parodę, kad sklypas nėra tinkamas apstatyti, tiriamuosius darbus būtų buvę galima sustabdyti ir patirti minimalių išlaidų be jokio įsipareigojimo pirkti turtą.

„Asker Brygge“ tvirtina, kad vertinant atlygį už pasirinkimo sandorį būtina atsižvelgti į įsipareigojimą finansuoti tiriamąjį darbą, kurio numanoma kaina – apie 4–5 mln. NOK. Teigiama, kad tokios pasirinkimo sandorio kainos nustatymo metodikos taikymas nėra neįprastas tokiais, kaip šis, su neapstatyta žeme susijusiais atvejais. Institucija pažymi, kad „Asker Brygge“ minėtų teiginių nepagrindė jokiais dokumentais. Norvegijos valdžios institucijos negalėjo patvirtinti nei tyrimams išleistų lėšų sumų, nei kad tai yra įprastas neapstatytų žemės sklypų kainos nustatymo metodas.

Institucijos nuomone, pats pasirinkimo sandoris nepriklausomai nuo to, ar juo būtų buvę pasinaudota, ar ne, turėjo vertę 2001 m., kai buvo sudarytas susitarimas. Institucijos iki šiol gautuose dokumentuose ir paaiškinimuose nėra informacijos, kad pirkėjas už patį pasirinkimo sandorį sumokėjo atlygį, kuris būtų buvęs priimtinas privačiam investuotojui.

Susitarimu dėl pasirinkimo sandorio „Asker Brygge“ suteikta galimybė atlikti sklype tiriamuosius darbus, siekiant pakeisti jo paskirtį, mainais už pasirinkimo sandorį, pagal kurį galima nusipirkti sklypą už rinkos kainą. Tačiau nebuvo suteikta garantijos, kad iš tiesų bus atlikti tinkami sklypo tiriamieji darbai. Nebuvo besąlygiškai įsipareigota atlikti jokių konkrečių tyrimų, nes pirkėjas galėjo vietoj to pasirinkti nesudaryti pardavimo sutarties, pavyzdžiui, jeigu pirminiai tiriamieji darbai parodytų, kad projektas yra nepelningas, arba dėl bet kokios kitos priežasties. Todėl pirkėjo rizika pagal susitarimą dėl pasirinkimo sandorio buvo minimali, o savivaldybė nebūtų gavusi iš jo naudos, jeigu tyrimai būtų atskleidę sklypo plėtros galimybes. Tada pirkėjas galėtų palaukti, kol per ilgesnį laiką pasikeis padėtis nekilnojamojo turto rinkoje, ir nuspręsti nusipirkti turtą už nustatytą kainą tuo metu, kai pirkėjui tai būtų naudingiausia. Be to, remiantis Institucijos turima informacija, reikalavimo, kad „Asker Brygge“ per nustatytą terminą atliktų tiriamuosius darbus, norėdama išlaikyti pasirinkimo sandorį, negalima laikyti tinkamu atlygiu už galimybę nusipirkti žemę pagal rinkos ekonomikos investuotojo principo apibrėžtį.

Susitarime dėl pasirinkimo sandorio taip pat buvo kitų elementų, dėl kurių veikiausiai galėtų padidėti pasirinkimo sandorio vertė. Pirmas toks elementas yra kainos reguliavimo mechanizmas. „Asker Brygge“ turėjo teisę reikalauti iš naujo nustatyti kainą tuo atveju, jeigu nekilnojamojo turto kainos Askerio savivaldybėje labai sumažėtų prieš tai, kai bus pasinaudota pasirinkimo sandoriu. Kaip minėta, pagal susitarimą savivaldybei nebuvo suteikta atitinkama teisė iš naujo nustatyti kainą tuo atveju, jeigu nekilnojamojo turto kainos reikšmingai padidėtų. Pasak Norvegijos valdžios institucijų, „Asker Brygge“ teisė iš naujo nustatyti susitarimo sąlygas buvo suteikta tokiomis aplinkybėmis, kai Askerio savivaldybė laikė sklypą netinkamu apstatyti, inter alia dėl arti esančio greitkelio (E18), todėl sandoris būtų susijęs su reikšminga ekonomine rizika. Tačiau Institucija mano, kad privatus investuotojas nebūtų sudaręs tokio susitarimo be abipusės teisės jį keisti tuo atveju, jeigu nekilnojamojo turto kainos reikšmingai padidėtų arba sumažėtų. Šiuo požiūriu savivaldybės teisė patikslinti kainą atsižvelgiant į vartotojų kainų indeksą neatrodo pakankama, turint omenyje tai, kad ji neturi atitinkamos teisės keisti kainą.

inter alia

Institucijos nuomone, vartotojų kainų indeksas nėra tinkamas indeksas kainai tikslinti atsižvelgiant į nekilnojamojo turto kainų pokyčius. Vartotojų kainų indeksas yra priemonė, pagal kurią nustatomas namų ūkių perkamų vartojimo prekių ir paslaugų vidutinės kainos pokytis, tačiau jis nerodo nekilnojamojo turto rinkos kainų pokyčių. Nekilnojamojo turto kainų raida skiriasi nuo kitų kainų raidos, todėl nustatant vartotojų kainų indeksą paprastai neatsižvelgiama į nekilnojamojo turto, tokio, kaip aptariamasis sklypas, kainas.

Be to, susitarime dėl pasirinkimo sandorio Askerio savivaldybė sutiko atidėti 70 proc. sutartos pirkimo kainos mokėjimą vėliausiai iki 2011 m. gruodžio 31 d. (6) ir už šį atidėjimą nenustatė jokių palūkanų. Pasak Norvegijos valdžios institucijų, atidėti visos sumos mokėjimą be palūkanų buvo sutikta todėl, jog buvo manoma, kad atitinkamą sklypą būtų sunku apstatyti. Institucija mano, kad privatus subjektas nebūtų sutikęs tokiam ilgam laikui atidėti mokėjimo be jokių palūkanų. Ji taip pat mano, kad privatus subjektas nebūtų visiškai perleidęs turto nuosavybės pirmiau negu jam būtų buvusi sumokėta visa suma. Askerio savivaldybė sutinka, kad privatus investuotojas būtų pareikalavęs atlygio už mokėjimo atidėjimą. Nors Askerio savivaldybė pareiškė, kad bet kokia atitinkama pagalba nesiektų de minimis ribos, ji to neįrodė jokiais dokumentais.

6

de minimis

Dėl minėtų priežasčių Institucija mano, kad privatus subjektas tokiomis pačiomis, kaip Askerio savivaldybės, sąlygomis nebūtų sudaręs tokio ilgalaikio susitarimo dėl pasirinkimo sandorio be atlygio už tą pasirinkimo sandorį ir palankias sąlygas. Askerio savivaldybė, reikalaudama vien tik atlygio, atitinkančio turto vertę 2001 m., rizikavo suteikti valstybės pagalbą, visų pirma tuo atveju, jeigu padidėtų nekilnojamojo turto kainos.

Todėl Institucija daro išvadą, kad susitarimas dėl pasirinkimo sandorio nebuvo sudarytas rinkos sąlygomis, todėl negalima atmesti galimybės, kad buvo suteikta valstybės pagalba.

Todėl būtina ištirti, ar turto pardavimo kaina buvo mažesnė už jo rinkos vertę.

1.1.3   Turto rinkos vertė sudarant jo pardavimo sutartį

Turto rinkos vertė sudarant jo pardavimo sutartį

2005 m. „Asker Brygge“ pasinaudojo pasirinkimo sandoriu. Nors turto pardavimo sąlygos buvo nustatytos 2001 m. pasirašytu susitarimu dėl pasirinkimo sandorio, pardavimo sutartis nebuvo sudaryta iki 2007 m. kovo 21 d. Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad dėl pardavimo kainos nebuvo deramasi 2007 m. ir kad dėl jos buvo susitarta 2001 m.

Turto vertė 2001 m. nėra lemiamas kriterijus vertinant, ar pagal einamąjį sandorį buvo suteikta valstybės pagalba, nes turtas buvo parduotas ne 2001 m., o 2007 m. 2001 m. susitarimu dėl pasirinkimo sandorio „Asker Brygge“ buvo suteikta teisė nusipirkti turtą per artimiausius 10 metų, o tuo tarpu, kol „Asker Brygge“ nesinaudojo pasirinkimo sandoriu, turtas toliau priklausė savivaldybei. Taigi, atitinkamas Institucijos valstybės pagalbos vertinimo laikas yra turto pardavimo ir perleidimo naujam savininkui laikas – 2007 m.

Todėl Institucija lygina „Asker Brygge“ už 2007 m. nupirktą turtą sumokėtą kainą – 8 727 462 NOK – su to turto rinkos verte.

Remiantis Institucijos valstybės pagalbos gairėmis dėl žemės pardavimo, žemės ir pastatų pardavimas po pakankamai viešos ir besąlyginės pasiūlymų teikimo procedūros, kurią galima palyginti su aukcionu, kai priimamas geriausias arba vienintelis pasiūlymas, iš esmės yra pardavimas rinkos verte, todėl nėra valstybės pagalba. Kitu atveju, siekiant paneigti valstybės pagalbos buvimo prielaidą, kai žemės sklypas parduodamas nerengiant besąlyginės pasiūlymų teikimo procedūros, prieš derybas dėl sklypo pardavimo vienas arba daugiau nepriklausomų turto vertintojų turėtų nepriklausomai įvertinti turtą, siekiant nustatyti jo rinkos vertę pagal visuotinai pripažintus rinkos rodiklius ir vertinimo standartus. Vertintojas turėtų nešališkai atlikti užduotis, t. y. valdžios institucijos neturėtų turėti teisės teikti nurodymų dėl vertinimo rezultato. Nagrinėjamu atveju Askerio savivaldybė, prieš sudarydama susitarimą, nesurengė besąlyginės pasiūlymų teikimo procedūros ir negavo nepriklausomo eksperto vertinimo. Todėl valstybės pagalbos buvimo visiškai paneigti negalima.

Pranešime Norvegijos valdžios institucijos pateikė 3 atitinkamo turto vertinimus. Nė vienas iš šių vertinimų nebuvo atliktas prieš sudarant susitarimą dėl pasirinkimo sandorio 2001 m., tačiau turto vertė buvo nustatyta vėliau.

Pirmąją turto vertinimo ataskaitą, pateiktą 2006 m. birželio 30 d., parengė licencijuoti turto vertintojai „Verditakst AS“, „Takst Senteret“ ir „Agdestein“ (7). Šioje ataskaitoje nustatyta, kad žemės sklypas 2001 m., tuo metu, kai buvo sudarytas susitarimas dėl pasirinkimo sandorio, buvo vertas 9,6 mln. NOK ir ši kaina galėjo svyruoti +/– 15 proc. Tačiau atrodo, kad šis vertinimas buvo tik apytikris. Vertintojai paprasčiausiai nustatė turto vertę remdamiesi leidžiamu jo naudojimo būdu (daugiausia valčių prieplaukai įrengti) pagal vertinimo metu galiojusią tvarką (kuri buvo tokia pati kaip 2001 m.), taip pat vertę tuo atveju, jeigu sklypas būtų naudojamas tiek kaip prieplauka, tiek gyvenamiesiems būstams statyti ir pramonės reikmėms, ir apskaičiavo turto vertę kaip minėtų dviejų galimų verčių vidurkį (8). Tačiau, kaip pirmiau paaiškinta, vertinant valstybės pagalbą svarbu atsižvelgti į žemės vertę 2007 m., kai turtas buvo parduotas ir perleistas naujajam savininkui.

7

8

Norvegijos valdžios institucijos prie savo pranešimo pridėjo du papildomus turto vertinimus, kuriuos savivaldybės pavedimu atliko „TJB Eiendomstaksering“, „Ek & Mosveen AS“ ir „Bjørn Aarvik“. Pirmojoje 2008 m. sausio 18 d. pateiktoje vertinimo ataskaitoje (9) nustatyta žemės sklypo rinkos vertė 2007 m. – 26 mln. NOK. Kadangi savivaldybė sudarė sutartį su „Asker Brygge“ 2001 m., ši kaina buvo diskontuota iki 2001 m. buvusių verčių. Diskontuota turto 2007 m. vertė (26 mln. NOK), taikant 5,5 proc. normą 7,5 metų laikotarpiui, 2001 m. buvo 17 mln. NOK.

9

Antrojoje 2008 m. birželio 16 d. pateiktoje ataskaitoje (10)„TJB Eiendomstaksering“, „Ek & Mosveen AS“ ir „Bjørn Aarvik“ nustatė žemės sklypo rinkos vertę 2007 m. – 12 mln. NOK. Diskontuota turto 2007 m. vertė (12 mln. NOK), taikant tą pačią diskonto normą (t. y. 5,5 proc. 7,5 metų laikotarpiui), 2001 m. buvo 8 mln. NOK. Taigi abiejose ataskaitose turto vertė 2001 m. skiriasi 9 mln. NOK, o vertė 2007 m. – 14 mln. NOK.

10

Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad šis skirtumas daugiausia atsirado dėl įvertinto turto vertės sumažėjimo „Asker Brygge“ papildomai įsipareigojus leisti turto dalimi naudotis įmonei „Slependen Båtforening AS“ (11). 2001 m. susitarime dėl pasirinkimo sandorio nustatyta sąlyga, kad sklypo dalis turi būti išnuomota „Slependen Båtforening“ kaip valčių prieplauka ir kad „Asker Brygge“ turėtų atlyginti už savo teisę turėti valčių prieplauką ir (arba) atlyginti Askerio savivaldybei tuo atveju, jeigu sklypo apstatymo darbai būtų pradėti iki nuomos sutarties pabaigos. Nuomos sutartis baigėsi 2009 m. birželio mėn. Be to, susitarimo dėl pasirinkimo sandorio 3 straipsnyje nustatyta, kad „Asker Brygge“ kartu su Askerio savivaldybe turi priimti tinkamą sprendimą dėl „Slependen Båtforening“ poreikių vykdant veiklą susitarimo laikotarpiu.

11

Kai 2001 m. buvo sudarytas susitarimas dėl pasirinkimo sandorio, „Slependen Båtforening“ mokėjo metinį 19 500 NOK nuomos mokestį Askerio savivaldybei (12). Nors buvo sunku tiksliai nustatyti šio įsipareigojimo ekonomines pasekmes „Asker Brygge“ tuo metu, kai buvo sudarytas susitarimas dėl pasirinkimo sandorio, „Asker Brygge“ ir „Slependen Båtforening“2006 m. birželio 1 d. pasirašė susitarimą, pagal kurį pastaroji įmonė įsipareigojo sumokėti 850 000 NOK (plg. susitarimo 2.4 punktą) (13). Remiantis Norvegijos valdžios institucijų pateiktais paaiškinimais, 2008 m. sausio mėn. atliktas turto vertinimas buvo pagrįstas neteisingu „Asker Brygge“ ir „Slependen Båtforening“ susitarimo aiškinimu, nes nebuvo atsižvelgta į pastarosios įmonės teisę už atitinkamą sklypo plotą sumokėti tik 850 000 NOK. Turto vertintojai atitinkamą susitarimo dėl pasirinkimo sandorio sąlygą išaiškino taip, kad „Slependen Båtforening“ būtų turėjusi teisę pasibaigus nuomos sutarčiai išsinuomoti arba nusipirkti valčių laikymo vietas už rinkos kainą. Tačiau Norvegijos valdžios institucijos mano, kad į 850 000 NOK sumą, už kurią turėjo būti įvykdytas įsipareigojimas „Slependen Båtforening“, reikėjo atsižvelgti nustatant turto rinkos vertę 2001 ir 2007 m. Todėl Askerio savivaldybė nurodė „TJB Eiendomstaksering“, „Ek & Mosveen AS“ ir „Bjørn Aarvik“ remtis 850 000 NOK suma nustatant „Slependen Båtforenings“ 65 valčių laikymo vietų vertę 2008 m. birželio 16 d. vertinime. Institucijos nuomone, ši suma yra svarbi nustatant turto vertę 2007 m., nes ši informacija tuo metu buvo žinoma.

12

13

Be to, savivaldybė pažymėjo, kad 2008 m. birželio mėn. vertinime buvo atsižvelgta į dirvožemio taršos riziką (14). Galiausiai, pasak savivaldybės, 2008 m. birželio mėn. vertinime nebebuvo atsižvelgiama į valčių laikymo vietas po greitkeliu (E18) (15).

14

15

„Asker Brygge“ užginčijo atliktų vertinimų patikimumą. Bendrovė daugiausia prieštaravo tam, kad vertinimuose buvo numatyta galimybė pagilinti pakrantės dugną, kad būtų daugiau vietos valtims, ir sklypo teritorijoje įrengti valčių laikymo vietas. Pasak „Asker Brygge“, 2001 m. apskritai nebuvo įmanoma planuoti jokių sklypo apstatymo darbų, o Viešųjų kelių administracija buvo uždraudusi atlikti tolesnius gilinimo darbus toje teritorijoje (16).

16

Institucija pažymi, kad „Asker Brygge“ nepateikė jokių dokumentų, įrodančių, kad 2008 m. birželio mėn. vertinimo faktinės prielaidos yra klaidingos. Institucija taip pat pažymi, kad savivaldybė neužginčijo 2008 m. birželio mėn. vertinimo patikimumo; atrodo, kad ji laiko šį vertinimą pakankamai tiksliu (17). Priešingai, savivaldybė savo pastabose Institucijai cituoja tą vertinimo dalį, kurioje svarstomi galimi gilinimo darbai (vertinant dirvožemio taršą), tačiau nenurodoma, kad tokių gilinimo darbų nebūtų įmanoma atlikti. Todėl, Institucijos nuomone, nepateikta jokių dokumentų, dėl kurių būtų galima abejoti 2008 m. birželio mėn. vertinimo faktinėmis prielaidomis.

17

Abiejose „TBJ Eiendomstaksering“, „Ek & Mosveen AS“ ir „Bjørn Aarvik“ ataskaitose nustatyta žemės sklypo kaina 2007 m. Pirmojoje 2008 m. sausio mėn. parengtoje ataskaitoje žemės sklypas buvo įvertintas 26 mln. NOK; ši suma gerokai viršijo „Asker Brygge AS“ sumokėtą kainą – 8,7 mln. NOK. Per paskutinį turto vertinimą (per kurį nustatyta mažiausia turto vertė) antrojoje 2008 m. birželio 16 d. pateiktoje ataskaitoje (18) nustatyta žemės sklypo rinkos vertė 2007 m. – 12 mln. NOK – ši suma 3 272 538 NOK viršija sumokėtą kainą. Priešingai pirmajai ataskaitai, remiantis Askerio savivaldybės suteikta informacija, šioje antrojoje ataskaitoje atsižvelgiama į tikslesnę informaciją, kuri buvo žinoma 2007 m., tuo metu, kai sklypas buvo parduotas.

18

„Asker Brygge“ teigimu, darant prielaidą, kad nustatyta 2007 m. vertė yra patikima, Institucija turėtų atsižvelgti į pridėtinę vertę, atsiradusią dėl „Asker Brygge“ 2001–2007 m. atliktų darbų, ir atimti ją iš sklypo vertės. Šie darbai buvo „Asker Brygge“ atlikti sklypo tyrimai (19).

19

Institucija mano, kad nėra pagrindo iš turto vertės atimti „Asker Brygge“ 2001–2007 m. laikotarpiu atliktų darbų vertę. Institucija šiuo klausimu pažymi, kad 2008 m. turto vertinimai yra pagrįsti turto teisiniu statusu 2001 ir 2007 m. Kaip pažymima 2008 m. birželio mėn. turto vertinime, šis statusas nesikeitė nuo 1998 m (20). Todėl 2001 m. ir 2007 m. buvo numatoma sklypą naudoti kaip prieplauką ir valtinę (21). Institucijai neatrodo, kad šiam vertinimui darė poveikį „Asker Brygge“ atlikti tiriamieji darbai. Be to, 2008 m. birželio mėn. vertinime minima dirvožemio taršos rizika, tačiau priduriama, kad vertintojai neatliko išsamesnių su tuo susijusių tyrimų (22). Todėl atrodo, kad vertintojai, nustatydami žemės sklypo vertę, pagrįstai neatsižvelgė į „Asker Brygge“ tiriamuosius darbus.

20

21

22

Kaip minėta, 2008 m. birželio mėn. vertinimas buvo pagrįstas tuo, kad sklypas pagal nustatytą tvarką turėjo būti naudojamas kaip valčių prieplauka. Tačiau atrodo, kad jau 2001 m. „Asker Brygge“ numatė galimybę apstatyti sklypą. Tokia galimybė paprastai padidintų sklypo vertę. Todėl savivaldybė savo 2008 m. balandžio 11 d. rašte vertintojams nurodė, kad vertintojai turėtų apsvarstyti, ar reikia įvertinti esamos tvarkos pakeitimo (leidimo naudoti sklypą pelningesniems tikslams) tikimybę. Tačiau vertintojai atsisakė atsižvelgti į esamos tvarkos pakeitimo tikimybę, kadangi, jų nuomone, tokia prielaida būtų buvusi spekuliatyvi. Vertintojai pridūrė, kad vertinimas būtų visiškai kitoks (būtų nustatyta kur kas didesnė turto vertė), jeigu vertinant būtų remiamasi leidimu sklype statyti gyvenamosios ir pramoninės paskirties statinius (23).

23

Institucija abejoja, ar privatus investuotojas būtų atsižvelgęs į tikimybę, kad sklypo paskirtis bus ateityje pakeista į kitokią, pelningesnę, paskirtį, ir ar tokia galimybė būtų padidinusi sklypo rinkos vertę, t. y. ši vertė būtų (reikšmingai) viršijusi 2008 m. birželio mėn. vertinime nustatytą vertę. Tačiau Institucija atsižvelgė į konkrečius su būsimu sklypo naudojimu susijusius neaiškumus, inter alia taršą ir reikalavimus, nustatytus dėl arti sklypo esančio greitkelio. Todėl 2008 m. vertinime nustatyta sklypo vertė (neatsižvelgiant į jokias galimybes apstatyti sklypą pakeičiant tuometinę jo paskirtį) yra vidutiniška, tačiau, Institucijos nuomone, ji yra teisinga, turint omenyje konkrečius vertinamo turto ypatumus.

inter alia

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Institucija daro išvadą, kad žemės sklypas gbnr. 32/17 2007 m. buvo parduotas už 8 727 462 NOK kainą, kuri buvo mažesnė už jo rinkos kainą – 12 mln. NOK, nustatytą 2008 m. birželio mėn. nepriklausomų ekspertų vertinimu, kurį pateikė Norvegijos valdžios institucijos.

gbnr. 32/17

1.1.4   Išvada dėl rinkos ekonomikos investuotojo principo

Išvada dėl rinkos ekonomikos investuotojo principo

Dėl minėtų priežasčių Institucija mano, kad susitarime dėl pasirinkimo sandorio nustatyta kaina neatitiko rinkos kainos pagal tokio pobūdžio susitarimą, kuri turėtų atitikti turto vertę susitarimo sudarymo metu kartu su pasirinkimo sandorio ir pirkėjui nustatytų specialių sąlygų verte. Be to, Institucija mano, kad tikroji pardavimo sutartyje nustatyta kaina neatitiko turto rinkos kainos tuo metu, kai buvo sudaryta pardavimo sutartis. Todėl Institucija daro išvadą, kad atitinkamo žemės sklypo pardavimas „Asker Brygge AS“ už 8 727 462 kainą neatitiko rinkos ekonomikos investuotojo principo.

1.2   Valstybės ištekliai

Valstybės ištekliai

Kad priemonę būtų galima laikyti valstybės pagalba, ji turi būti taikoma valstybės arba naudojant valstybės išteklius. Valstybė šiuo atveju reiškia ne tik centrinės valdžios institucijas, bet ir visus valstybės administracijos lygmenis (įskaitant savivaldybes) ir valstybės įmones.

Kadangi savivaldybė pardavė žemę už kainą, kuri buvo mažesnė už rinkos kainą, tai reiškia, kad ji negavo pajamų. Tokiomis aplinkybėmis „Asker Brygge“ turėjo daugiau sumokėti už žemę; to nepadarius, buvo panaudoti savivaldybės ištekliai.

Todėl, Institucijos nuomone, kadangi turtas nebuvo parduotas rinkos sąlygomis, buvo naudojami valstybės ištekliai, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

1.3   Tam tikrų įmonių arba tam tikrų prekių gamybos palaikymas

Tam tikrų įmonių arba tam tikrų prekių gamybos palaikymas

Pirma, atitinkama priemone „Asker Brygge“ turi būti suteiktas pranašumas, dėl kurio jai nereikėtų patirti įprastų išlaidų. Kadangi sandoris buvo sudarytas palankiomis sąlygomis, t. y. jeigu žemė būtų buvusi parduota pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą, „Asker Brygge“ būtų turėjusi sumokėti didesnę kainą už turtą, taip pat jai būtų buvusi nustatyta rinkos palūkanų norma už paskolą, jeigu ji būtų pasiskolinusi tokią pačią sumą iš banko, bendrovei buvo suteiktas pranašumas pagal valstybės pagalbos taisykles.

2009 m. gegužės 11 d. rašte (24) savivaldybė paaiškino, kaip ji apskaičiavo galutinę pagalbos sumą, kuri pranešimo Institucijai 5 punkte įvertinta 5,3 mln. NOK (25). Šis vertinimas pagrįstas skirtumu tarp 2008 m. birželio mėn. turto vertinimo (26) (kuriame nustatyta žemės sklypo vertė 2007 m., kai buvo sudaryta pardavimo sutartis) ir pardavimo kainos, t. y. apie 3,3 mln. NOK. Be to, savivaldybė suskaičiavo ekonominį pranašumą, kuris buvo suteiktas atidėjus pardavimo kainos 70 proc. likučio mokėjimą. Savivaldybė, skaičiuodama taikė 7 proc. palūkanų normą 4 metų ir 9 mėnesių laikotarpiu 6 mln. NOK sumai; ji nustatė, kad didžiausias lengvatinės paskolos suteiktas pranašumas yra vertas 2 mln. NOK.

24

25

26

Antra, priemonė turi būti atrankinio pobūdžio – ja turi būti palaikomos „tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba.“ Vertinamos priemonės atveju yra vienintelis galimas naudos gavėjas, t. y. „Asker Brygge“. Todėl priemonė yra atrankinė.

1.4   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai

Valstybės pagalba turi iškraipyti konkurenciją ir paveikti EEE susitarimo susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybą.

Valstybės paramos priemone būtų sustiprinta „Asker Brygge“ pozicija kitų įmonių, kurios yra jos konkurentės tose pačiose nekilnojamojo turto prekybos ir plėtros srityse, atžvilgiu. Bet kokia pagalba sustiprinama pagalbos gavėjo pozicija konkurentų atžvilgiu ir atitinkamai iškraipoma konkurencija pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį. Kadangi bendrovė užsiima veikla EEE vidaus prekybos srityse, tenkinami EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies reikalavimai dėl priemonės laikymo valstybės pagalba. Nekilnojamojo turto plėtros verslas yra iš esmės ir praktiškai susijęs su EEE vidaus prekyba. Todėl Institucija daro išvadą, kad pagalba gali iškraipyti konkurenciją ir veikia prekybą; taip pažeidžiama EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalis.

1.5   Išvada

Išvada

Dėl minėtų priežasčių Institucija nustatė, kad sandoris, pagal kurį „Asker Brygge“ buvo parduotas žemės sklypas gbnr 32/17, kaip nustatyta 2001 m. pasirašytame susitarime dėl pasirinkimo sandorio ir vėlesniuose susitarimuose, yra valstybės pagalba.

gbnr 32/17

2.   PROCEDŪRINIAI REIKALAVIMAI

Norvegijos valdžios institucijos 2009 m. vasario 13 d. pateikė pranešimą apie žemės sklypo pardavimą (dok. Nr. 508884). Tačiau Norvegijos valdžios institucijos 2001 m. pasirašė susitarimą dėl pasirinkimo sandorio, kuriame nustatė žemės sklypo pirkimo sąlygas, ir pardavė sklypą 2007 m. kovo 21 d., kai buvo sudaryta pardavimo sutartis. Taigi sklypas buvo parduotas pirmiau negu Institucija priėmė galutinį sprendimą dėl tokio pardavimo teisėtumo. Todėl Institucija daro išvadą, kad Norvegijos valdžios institucijos nesilaikė savo įsipareigojimų pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį.

3.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS SU VIDAUS RINKA

Paramos priemonės, apibrėžtos EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, paprastai yra nesuderinamos su EEE susitarimo veikimu, nebent EEE susitarimo 61 straipsnio 2 arba 3 dalyje leidžiama nuo jų nukrypti.

61 straipsnio 2 dalyje nustatyta išimtis netaikoma nagrinėjamai pagalbai, kuria nesiekiama jokių toje nuostatoje numatytų tikslų. Nagrinėjamam atvejui taip pat netaikomi EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a ir b punktai. Be to, teritorijoje, kurioje yra atitinkamas sklypas, negali būti teikiama jokia regioninė pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą.

Todėl Institucija nustatė, kad vertinamo sandorio negalima pateisinti EEE susitarimo valstybės pagalbos nuostatomis.

4.   PAGALBOS SUSIGRĄŽINIMAS

Pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 14 straipsnį neteisėto pagalbos teikimo atvejais, nustačius, kad pagalba yra nesuderinama su bendrąja rinka, Institucija paprastai reikalauja, kad atitinkama ELPA valstybė susigrąžintų pagalbą iš jos gavėjo.

Institucijos nuomone, pastaruoju atveju netaikomi jokie bendrieji principai, kuriais remiantis pagalbos būtų galima nesusigrąžinti. Remiantis nusistovėjusia teismo praktika, neteisėtos pagalbos panaikinimas ją susigrąžinant yra pagrįstas sprendimas, jeigu nustatoma, kad pagalba buvo suteikta neteisėtai. Todėl neteisėtai suteiktos valstybės pagalbos susigrąžinimo, siekiant atkurti ankstesnę padėtį, iš esmės negalima laikyti neproporcingu pagal EEE susitarime nustatytus valstybės pagalbos tikslus. Grąžindamas pagalbos sumą, jos gavėjas atsisako savo pranašumo prieš konkurentus rinkoje ir atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis (27). Be to, remiantis šia pagalbos grąžinimo taisykle, Institucija paprastai (išskyrus išimtinių aplinkybių atvejus) neviršija Teismo praktikoje nustatytos savo kompetencijos, jeigu ji pareikalauja, kad atitinkama ELPA valstybė susigrąžintų suteiktos neteisėtos pagalbos sumas, taip atkuriant ankstesnę padėtį (28). Be to, atsižvelgiant į privalomą valstybės pagalbos priežiūrą, kurią vykdo Institucija pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolą, įmonės, kurioms suteikta pagalba, iš esmės negali pagrįstai tikėtis, kad ta pagalba yra teisėta, nebent ji suteikta to protokolo nuostatas atitinkančia tvarka (29). Šiuo atveju nėra aiškių išimtinių aplinkybių, dėl kurių pagalbos gavėjai galėtų pagrįstai tikėtis, kad pagalba jiems buvo suteikta teisėtai.

27

28

29

Susigrąžinant neteisėtai išmokėtas valstybės pagalbos sumas į jas reikėtų įskaičiuoti sudėtines palūkanas pagal Institucijos ir Teismo sprendimo II dalies 14 straipsnio 2 dalį ir 2004 m. liepos 14 d. Institucijos sprendimo 195/04/COL 9 straipsnį.

5.   IŠVADA

Institucija daro išvadą, kad Norvegijos valdžios institucijos neteisėtai suteikė atitinkamą pagalbą pažeisdamos 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį.

Žemės sklypo Nesøyveien 8, gnr. 32 bnr. 17, pardavimo „Asker Brygge AS“ sąlygos yra valstybės pagalba, kuri dėl minėtų priežasčių yra nesuderinama su EEE susitarimo veikimu ir turėtų būti susigrąžinta nuo pardavimo sutarties pasirašymo datos – 2007 m. kovo 21 d.

Nesøyveien 8, gnr. 32 bnr. 17

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Askerio savivaldybėje, Nesøyveien 8, gnr. 32 bnr. 17, esančio žemės sklypo pardavimas „Asker Brygge AS“ yra valstybės pagalba, nesuderinama su EEE susitarimo veikimu, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

Nesøyveien 8, gnr. 32 bnr. 17

2 straipsnis

Norvegijos valdžios institucijos imasi visų reikiamų priemonių 1 straipsnyje nurodytai pagalbai, kuri neteisėtai suteikta pagalbos gavėjui, susigrąžinti iš „Asker Brygge AS“.

3 straipsnis

Pagalba nedelsiant susigrąžinama nacionalinės teisės aktuose nustatyta tvarka, su sąlyga, kad pagal nacionalinės teisės aktus būtų galima nedelsiant ir veiksmingai įvykdyti šį sprendimą. Į susigrąžinamos pagalbos sumą įskaičiuojamos palūkanos ir sudėtinės palūkanos nuo tos datos, kurią „Asker Brygge AS“ buvo suteikta pagalba, iki jos susigrąžinimo datos. Palūkanos apskaičiuojamos pagal ELPA priežiūros institucijos sprendimo Nr. 195/04/COL 9 straipsnį.

4 straipsnis

Iki 2011 m. rugsėjo 13 d. Norvegija praneša Institucijai apie bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kurią reikia susigrąžinti iš pagalbos gavėjo, ir apie planuojamas arba taikomas pagalbos susigrąžinimo priemones.

Iki 2011 m. lapkričio 13 d. Norvegija privalo įvykdyti Institucijos sprendimą ir visiškai susigrąžinti suteiktą pagalbą.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Norvegijos Karalystei.

6 straipsnis

Šio sprendimo tekstas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 13 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Oda Helen SLETNES

Pirmininkė

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kolegijos narys

---

(1)  Paskelbta internete (http://www.eftasurv.int/media/decisions/195-04-COL.pdf).

1

(2)  Paskelbta OL C 184, 2010 7 8, p. 20, ir EEE priede Nr. 35, 2010 7 8.

2

(3)  Žr. OL C 184, 2010 7 8, ir Oficialiojo leidinio EEE priedą Nr. 35, 2010 7 8.

3

Oficialiojo leidinio EEE priedą

(4)  Dok. Nr. 518079, 1 priedas.

4

(5)  Ar ši suma atitinka rinkos kainą, vertinama 1.1.2 skirsnyje.

5

(6)  Pagal pardavimo sutarties 3 straipsnį mokėjimas turi būti atliktas iki bet kokių statybos darbų pradžios, tačiau ne vėliau kaip 2001 m. gruodžio 31 d., žr. dok. Nr. 508884, 1 priedą.

6

(7)  Dok. Nr. 508884, pranešimo 9 priedas.

7

(8)  Dok. Nr. 508884, pranešimo 9 priedas, 15 p. pateiktas vertinimas.

8

(9)  Dok. Nr. 508884, pranešimo 5 priedas.

9

(10)  Dok. Nr. 508884, pranešimo 3 priedas.

10

(11)  Dok. Nr. 518079, savivaldybės 2009 m. gegužės 11 d. raštas Institucijai, 2–3 p.

11

(12)  Ši suma buvo nustatyta pagal 1999 m. Askerio savivaldybės ir „Slependen Båtforening“ pasirašytą susitarimą. 2009 m. gegužės 11 d. rašto 8 priedas, dok. Nr. 518079.

12

(13)  Susitarimą įvertino advokatų kontora „Hjort“, žr. dok. Nr. 508884, 7 priedą.

13

(14)  Dok. Nr. 508884, žr. pranešimo 3 priedo 5 puslapyje pateiktą vertinimą, taip pat 2008 m. gegužės 5 d. savivaldybės raštą vertintojams, pateiktą pranešimo 8 priede, ir savivaldybės 2010 m. sausio 29 d. rašte Institucijai pateiktas pastabas, 3–4 p., dok. Nr. 544706.

14

(15)  Dok. Nr. 508884, žr. pranešimo 3 priedą, vertinimo 4 ir 7 puslapius, taip pat savivaldybės 2008 m. gegužės 5 d. raštą vertintojams, pranešimo 8 priedą, ir savivaldybės 2010 m. sausio 29 d. rašte Institucijai pateiktas pastabas, 4 p. (3.3 punktas, paskutinė pastraipa), dok. Nr. 544706.

15

(16)  Dok. Nr. 545173, „Asker Brygge“ pastabos, 4 punktas.

16

(17)  Dok. Nr. 544706, žr. 3–4 p., ir dok. Nr. 518079, savivaldybės raštas Institucijai, kuriame ji remiasi šiuo vertinimu aiškindama, kaip buvo apskaičiuota galimos valstybės pagalbos suma, nurodyta pranešime Institucijai.

17

(18)  Pranešimo 3 priedas.

18

(19)  Dok. Nr. 545173, 3 punktas.

19

(20)  Žr. dok. Nr. 508884, 3 priedą.

20

(21)  Žr. dok. Nr. 508884, 3 priedą, turto vertinimą 6–7 p.

21

(22)  Žr. dok. Nr. 508884, 3 priedą, turto vertinimą 5 p.

22

(23)  Žr. dok. 508884, 8 priedą, savivaldybės raštą 2 p., ir vertintojų raštą 1 p. (data nenurodyta).

23

(24)  Dok. Nr. 518079, 1–2 p.

24

(25)  Dok. Nr. 508884, 1 priedas, pranešimo 5 punktas.

25

(26)  Iš trijų vertinimų, Institucijos nuomone, turto rinkos vertę 2007 m. labiausiai atitinka 2008 m. birželio mėn. vertinimas, pagal kurį žemės sklypo rinkos vertė 2007 m. buvo 12 mln. NOK.

26

(27)  1995 m. balandžio 4 d. Sprendimo Komisija prieš Italiją, C-350/93, Rink. p. I-699, 22 punktas.

27

Komisija prieš Italiją

(28)  1999 m. birželio 17 d. Sprendimo Belgija prieš Komisiją, C-75/97, Rink. p. I-3671, 66 punktas ir 2002 m. kovo 7 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-310/99, Rink. p. I-2289, 99 punktas.

28

Belgija prieš Komisiją

Italija prieš Komisiją

(29)  1997 m. sausio 14 d. Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-169/95, Rink. p. I-135, 51 punktas.

29

Ispanija prieš Komisiją

---