# Uradni list C 282/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 282 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6326. avgust 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 282

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6326. avgust 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2020/C 282/01 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Belgije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Belgije za leto 2020 | 1 |
| 2020/C 282/02 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Bolgarije za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2020 | 8 |
| 2020/C 282/03 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Češke za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2020 | 15 |
| 2020/C 282/04 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Danske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2020 | 22 |
| 2020/C 282/05 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2020 | 27 |
| 2020/C 282/06 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Estonije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Estonije za leto 2020 | 33 |
| 2020/C 282/07 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Irske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Irske za leto 2020 | 39 |
| 2020/C 282/08 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Grčije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Grčije za leto 2020 | 46 |
| 2020/C 282/09 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Španije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2020 | 54 |
| 2020/C 282/10 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Francije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Francije za leto 2020 | 62 |
| 2020/C 282/11 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Hrvaške za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2020 | 68 |
| 2020/C 282/12 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Italije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Italije za leto 2020 | 74 |
| 2020/C 282/13 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Cipra za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2020 | 82 |
| 2020/C 282/14 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Latvije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Latvije za leto 2020 | 89 |
| 2020/C 282/15 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Litve za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Litve za leto 2020 | 95 |
| 2020/C 282/16 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Luksemburga za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Luksemburga za leto 2020 | 101 |
| 2020/C 282/17 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Madžarske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2020 | 107 |
| 2020/C 282/18 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Malte za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Malte za leto 2020 | 116 |
| 2020/C 282/19 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nizozemske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2020 | 122 |
| 2020/C 282/20 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Avstrije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2020 | 129 |
| 2020/C 282/21 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Poljske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2020 | 135 |
| 2020/C 282/22 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Portugalske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Portugalske za leto 2020 | 142 |
| 2020/C 282/23 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Romunije za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2020 | 149 |
| 2020/C 282/24 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovenije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2020 | 157 |
| 2020/C 282/25 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovaške za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2020 | 164 |
| 2020/C 282/26 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Finske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Finske za leto 2020 | 171 |
| 2020/C 282/27 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Švedske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2020 | 177 |
| 2020/C 282/28 | Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Združenega kraljestva za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto 2020 | 183 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2020/C 282/01

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Belgije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Belgije za leto 2020

1

2020/C 282/02

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Bolgarije za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2020

8

2020/C 282/03

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Češke za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2020

15

2020/C 282/04

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Danske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2020

22

2020/C 282/05

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2020

27

2020/C 282/06

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Estonije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Estonije za leto 2020

33

2020/C 282/07

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Irske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Irske za leto 2020

39

2020/C 282/08

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Grčije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Grčije za leto 2020

46

2020/C 282/09

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Španije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2020

54

2020/C 282/10

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Francije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Francije za leto 2020

62

2020/C 282/11

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Hrvaške za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2020

68

2020/C 282/12

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Italije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Italije za leto 2020

74

2020/C 282/13

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Cipra za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2020

82

2020/C 282/14

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Latvije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Latvije za leto 2020

89

2020/C 282/15

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Litve za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Litve za leto 2020

95

2020/C 282/16

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Luksemburga za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Luksemburga za leto 2020

101

2020/C 282/17

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Madžarske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2020

107

2020/C 282/18

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Malte za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Malte za leto 2020

116

2020/C 282/19

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nizozemske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2020

122

2020/C 282/20

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Avstrije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2020

129

2020/C 282/21

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Poljske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2020

135

2020/C 282/22

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Portugalske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Portugalske za leto 2020

142

2020/C 282/23

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Romunije za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2020

149

2020/C 282/24

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovenije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2020

157

2020/C 282/25

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovaške za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2020

164

2020/C 282/26

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Finske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Finske za leto 2020

171

2020/C 282/27

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Švedske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2020

177

2020/C 282/28

Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Združenega kraljestva za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto 2020

183

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/1

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Belgije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Belgije za leto 2020

(2020/C 282/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Belgija ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Belgija ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja.

| (2) | Poročilo o državi za Belgijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Belgije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Belgije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Belgijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Belgije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Belgije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Belgija se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Belgija se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah. To pomeni znatno tveganje za poglobitev razlik v belgijskih regijah in med njimi. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah. To pomeni znatno tveganje za poglobitev razlik v belgijskih regijah in med njimi. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Belgija je 30. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Belgija je 30. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Belgijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. |
| --- | --- |

(11)

Za Belgijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga.

| (12) | Svet je 13. julija 2018 Belgiji priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (7) v letu 2019 ne bo presegla 1,8 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % bruto domačega proizvoda (BDP). Ker je bilo ocenjeno, da je Belgija upravičena do zahtevanega začasnega odklona v višini 0,5 % BDP v skladu s klavzulo o strukturnih reformah, je bila zahtevana strukturna prilagoditev za leto 2019 znižana na 0,1 % BDP, kar ustreza nominalni stopnji rasti neto primarnih odhodkov, ki v letu 2019 ni presegla 2,8 %. Celovita ocena Komisije potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2019 ter za leti 2018 in 2019 skupaj. To je pomemben dejavnik v poročilu, ki ga je Komisija pripravila v skladu s členom 126(3) Pogodbe in v katerem ocenjuje, kako je Belgija v letu 2019 izpolnjevala merilo glede dolga. |
| --- | --- |

(12)

Svet je 13. julija 2018 Belgiji priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (7) v letu 2019 ne bo presegla 1,8 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % bruto domačega proizvoda (BDP). Ker je bilo ocenjeno, da je Belgija upravičena do zahtevanega začasnega odklona v višini 0,5 % BDP v skladu s klavzulo o strukturnih reformah, je bila zahtevana strukturna prilagoditev za leto 2019 znižana na 0,1 % BDP, kar ustreza nominalni stopnji rasti neto primarnih odhodkov, ki v letu 2019 ni presegla 2,8 %. Celovita ocena Komisije potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2019 ter za leti 2018 in 2019 skupaj. To je pomemben dejavnik v poročilu, ki ga je Komisija pripravila v skladu s členom 126(3) Pogodbe in v katerem ocenjuje, kako je Belgija v letu 2019 izpolnjevala merilo glede dolga.

| (13) | V programu stabilnosti za leto 2020 zvezna vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 1,9 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 7,5 % BDP v letu 2020. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 98,6 % BDP v letu 2019 povečal na približno 115 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

V programu stabilnosti za leto 2020 zvezna vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 1,9 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 7,5 % BDP v letu 2020. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 98,6 % BDP v letu 2019 povečal na približno 115 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (14) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Belgija v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 2,3 % BDP. Ukrepi vključujejo zvezno shemo nadomestil za začasno brezposelnost, nadomestni dohodek za samozaposlene, zvezne rezervacije za odhodke v zvezi s krizo, razna regionalna nadomestila za podjetja ali posameznike in sektorske subvencije. Količinska opredelitev ukrepov, ki povečujejo primanjkljaj, po upoštevanju različne obravnave stroškov avtomatskih stabilizatorjev na splošno sovpada z ocenami Komisije. Poleg tega je Belgija napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem. Ti ukrepi zadevajo tako zvezna kot regionalna poroštva za posojila za podjetja in samozaposlene ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 11,8 % BDP. Uvedeni so bili tudi odlogi plačila davkov, zlasti dohodnine, davkov od dohodkov pravnih oseb in socialnih prispevkov, vendar v programu stabilnosti za leto 2020 niso količinsko opredeljeni. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Belgija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(14)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Belgija v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 2,3 % BDP. Ukrepi vključujejo zvezno shemo nadomestil za začasno brezposelnost, nadomestni dohodek za samozaposlene, zvezne rezervacije za odhodke v zvezi s krizo, razna regionalna nadomestila za podjetja ali posameznike in sektorske subvencije. Količinska opredelitev ukrepov, ki povečujejo primanjkljaj, po upoštevanju različne obravnave stroškov avtomatskih stabilizatorjev na splošno sovpada z ocenami Komisije. Poleg tega je Belgija napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem. Ti ukrepi zadevajo tako zvezna kot regionalna poroštva za posojila za podjetja in samozaposlene ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 11,8 % BDP. Uvedeni so bili tudi odlogi plačila davkov, zlasti dohodnine, davkov od dohodkov pravnih oseb in socialnih prispevkov, vendar v programu stabilnosti za leto 2020 niso količinsko opredeljeni. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Belgija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (15) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Belgije v letu 2020 znašal –8,9 % BDP, v letu 2021 pa –4,2 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letu 2020 dosegel 113,8 % BDP. |
| --- | --- |

(15)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Belgije v letu 2020 znašal –8,9 % BDP, v letu 2021 pa –4,2 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letu 2020 dosegel 113,8 % BDP.

| (16) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker Belgija v letu 2019 ni izpolnjevala pravila glede dolga in ker naj bi v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merili glede primanjkljaja in dolga, kakor sta opredeljeni v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, nista izpolnjeni. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker Belgija v letu 2019 ni izpolnjevala pravila glede dolga in ker naj bi v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merili glede primanjkljaja in dolga, kakor sta opredeljeni v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, nista izpolnjeni.

| (17) | Belgijski organi so se na pandemijo COVID-19 odzvali s sprejetjem celovitega svežnja ukrepov za ublažitev socialnih in gospodarskih posledic resnega upada gospodarske aktivnosti. Vzpostavljena je bila poroštvena shema v višini 50 milijard EUR za nova kratkoročna posojila za poslovno vzdržna podjetja. Regije in skupnosti so tudi uvedle poroštva za premostitvena in navadna poslovna posojila, likvidnostno podporo za podjetja v obliki neposrednih posojil in ukrepe za finančno podporo podjetjem, ki jih je kriza zaradi COVID-19 najbolj prizadela. Povračilo obstoječih hipotekarnih posojil in poslovnih posojil se lahko podaljša. Uveden je bil začasni moratorij na stečajni postopek za močno prizadeta podjetja. Uvedene so bile tudi različne spodbude, namenjene temu, da bi več delavcev ostalo na delovnem mestu ali ponovno začelo delati, kar bi zagotovilo neprekinjeno poslovanje. Socialni prispevki in plačilo davkov, na primer davka na dodano vrednost, davka od dohodkov pravnih oseb in dohodnine, se lahko odložijo, v nekaterih primerih pa so oproščeni. Zvezna vlada je pripravila shemo za začasno brezposelnost zaradi višje sile, ki zagotavlja večje socialne prejemke in je na voljo podjetjem, ki jih je prizadela kriza zaradi COVID-19. Samozaposlenim osebam, ki so morale prekiniti dejavnost za vsaj sedem zaporednih dni, se odobri mesečno nadomestilo dohodka. Postopno zniževanje denarnih nadomestil za brezposelnost je začasno zamrznjeno. Zvezna vlada tudi pripravlja dodaten sveženj ukrepov za spopadanje z insolventnostjo podjetij, kot je na primer oprostitev plačila davka od dohodkov pravnih oseb ali dohodnine za davčno leto 2020. |
| --- | --- |

(17)

Belgijski organi so se na pandemijo COVID-19 odzvali s sprejetjem celovitega svežnja ukrepov za ublažitev socialnih in gospodarskih posledic resnega upada gospodarske aktivnosti. Vzpostavljena je bila poroštvena shema v višini 50 milijard EUR za nova kratkoročna posojila za poslovno vzdržna podjetja. Regije in skupnosti so tudi uvedle poroštva za premostitvena in navadna poslovna posojila, likvidnostno podporo za podjetja v obliki neposrednih posojil in ukrepe za finančno podporo podjetjem, ki jih je kriza zaradi COVID-19 najbolj prizadela. Povračilo obstoječih hipotekarnih posojil in poslovnih posojil se lahko podaljša. Uveden je bil začasni moratorij na stečajni postopek za močno prizadeta podjetja. Uvedene so bile tudi različne spodbude, namenjene temu, da bi več delavcev ostalo na delovnem mestu ali ponovno začelo delati, kar bi zagotovilo neprekinjeno poslovanje. Socialni prispevki in plačilo davkov, na primer davka na dodano vrednost, davka od dohodkov pravnih oseb in dohodnine, se lahko odložijo, v nekaterih primerih pa so oproščeni. Zvezna vlada je pripravila shemo za začasno brezposelnost zaradi višje sile, ki zagotavlja večje socialne prejemke in je na voljo podjetjem, ki jih je prizadela kriza zaradi COVID-19. Samozaposlenim osebam, ki so morale prekiniti dejavnost za vsaj sedem zaporednih dni, se odobri mesečno nadomestilo dohodka. Postopno zniževanje denarnih nadomestil za brezposelnost je začasno zamrznjeno. Zvezna vlada tudi pripravlja dodaten sveženj ukrepov za spopadanje z insolventnostjo podjetij, kot je na primer oprostitev plačila davka od dohodkov pravnih oseb ali dohodnine za davčno leto 2020.

| (18) | Belgijski zdravstveni sistem uspešno zagotavlja akutno oskrbo v bolnišnicah. Vendar je pandemija COVID-19 opozorila na številne pomanjkljivosti v odpornosti zdravstvenega sistema na hudo javnozdravstveno krizo. To nakazuje, da se Belgija sooča s strukturnim pomanjkanjem zdravstvenih delavcev, kar je treba obravnavati. V neposredni prihodnosti bo še naprej ključno zagotavljanje kritičnih medicinskih izdelkov, zlasti zaščitne opreme za zaposlene v zdravstvu in na drugih izpostavljenih delovnih mestih. V kratkoročnem in srednjeročnem obdobju bo za zagotovitev učinkovitega obvladovanja javnozdravstvene krize, kakršno je povzročila pandemija COVID-19, bistvenega pomena javnozdravstvena strategija, ki je povsem usklajena s politikami preventive in dolgotrajne oskrbe. Pomemben dejavnik v tem okviru je nemoteno izvajanje dogovora ministrske konference o javnem zdravju, v skladu s katerim sta bolnišnično osebje in infrastruktura (zvezna pristojnost) med krizo zaradi COVID-19 začasno na razpolago ustanovam za dolgotrajno oskrbo (pristojnost skupnosti). |
| --- | --- |

(18)

Belgijski zdravstveni sistem uspešno zagotavlja akutno oskrbo v bolnišnicah. Vendar je pandemija COVID-19 opozorila na številne pomanjkljivosti v odpornosti zdravstvenega sistema na hudo javnozdravstveno krizo. To nakazuje, da se Belgija sooča s strukturnim pomanjkanjem zdravstvenih delavcev, kar je treba obravnavati. V neposredni prihodnosti bo še naprej ključno zagotavljanje kritičnih medicinskih izdelkov, zlasti zaščitne opreme za zaposlene v zdravstvu in na drugih izpostavljenih delovnih mestih. V kratkoročnem in srednjeročnem obdobju bo za zagotovitev učinkovitega obvladovanja javnozdravstvene krize, kakršno je povzročila pandemija COVID-19, bistvenega pomena javnozdravstvena strategija, ki je povsem usklajena s politikami preventive in dolgotrajne oskrbe. Pomemben dejavnik v tem okviru je nemoteno izvajanje dogovora ministrske konference o javnem zdravju, v skladu s katerim sta bolnišnično osebje in infrastruktura (zvezna pristojnost) med krizo zaradi COVID-19 začasno na razpolago ustanovam za dolgotrajno oskrbo (pristojnost skupnosti).

| (19) | Zaposlenost je v letu 2019 in začetku leta 2020 dosegla rekordno visoko raven, vendar je kriza zaradi COVID-19 nenadno zavrla rast zaposlovanja v Belgiji. Obstoječe sheme dohodkovne podpore v Belgiji, kot sta na primer sistem začasne brezposelnosti za zaposlene in premostitvena pravica za samozaposlene, zagotavljajo delno nadomestilo za izgubo dohodka zaradi krajšega delovnega časa. Te sheme skrajšanega delovnega časa imajo pomembno vlogo pri omejevanju posledic zmanjšanja proizvodnje za stopnjo zaposlenosti. Kljub temu naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 7 %, v letu 2021 pa rahlo znižala na 6,6 %. Da povišanje brezposelnosti ne bi postalo strukturno, bodo potrebna nadaljnja prizadevanja za večjo učinkovitost obstoječih aktivnih politik zaposlovanja, ki so še vedno neučinkovite, kar je razvidno iz visokega deleža brezposelnih, ki sodelujejo v aktivnih ukrepih trga dela, in omejenega prehajanja iz brezposelnosti v zaposlitev. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti zagotavljanju celovitega pristopa za tiste, ki so najdlje od trga dela in ki jih bodo verjetno negativne socialno-ekonomske posledice krize zaradi COVID-19 najbolj prizadele. Ranljive skupine zajemajo zlasti nizko usposobljene osebe, osebe z migrantskim ozadjem in invalide. Davčni primež stroškov dela je v povprečju visok pri vseh ravneh plač, razen pri zaposlenih z zelo nizkimi dohodki (50 % povprečne plače). To je pomemben dejavnik razmeroma visokih stroškov dela in lahko negativno vpliva na povpraševanje po delovni sili, zlasti pri delovnih mestih z nizko produktivnostjo. |
| --- | --- |

(19)

Zaposlenost je v letu 2019 in začetku leta 2020 dosegla rekordno visoko raven, vendar je kriza zaradi COVID-19 nenadno zavrla rast zaposlovanja v Belgiji. Obstoječe sheme dohodkovne podpore v Belgiji, kot sta na primer sistem začasne brezposelnosti za zaposlene in premostitvena pravica za samozaposlene, zagotavljajo delno nadomestilo za izgubo dohodka zaradi krajšega delovnega časa. Te sheme skrajšanega delovnega časa imajo pomembno vlogo pri omejevanju posledic zmanjšanja proizvodnje za stopnjo zaposlenosti. Kljub temu naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 7 %, v letu 2021 pa rahlo znižala na 6,6 %. Da povišanje brezposelnosti ne bi postalo strukturno, bodo potrebna nadaljnja prizadevanja za večjo učinkovitost obstoječih aktivnih politik zaposlovanja, ki so še vedno neučinkovite, kar je razvidno iz visokega deleža brezposelnih, ki sodelujejo v aktivnih ukrepih trga dela, in omejenega prehajanja iz brezposelnosti v zaposlitev. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti zagotavljanju celovitega pristopa za tiste, ki so najdlje od trga dela in ki jih bodo verjetno negativne socialno-ekonomske posledice krize zaradi COVID-19 najbolj prizadele. Ranljive skupine zajemajo zlasti nizko usposobljene osebe, osebe z migrantskim ozadjem in invalide. Davčni primež stroškov dela je v povprečju visok pri vseh ravneh plač, razen pri zaposlenih z zelo nizkimi dohodki (50 % povprečne plače). To je pomemben dejavnik razmeroma visokih stroškov dela in lahko negativno vpliva na povpraševanje po delovni sili, zlasti pri delovnih mestih z nizko produktivnostjo.

| (20) | Spodbujati bi bilo treba mobilnost delovne sile v smeri sektorjev, v katerih obstaja veliko pomanjkanje, vključno z zdravstvenim sektorjem, sektorjem informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) ter tehničnimi in strokovnimi poklici. Ob tem bo nastala velika potreba po ponovnem usposabljanju in izpopolnjevanju, zaradi česar bo treba povišati raven udeležbe odraslih v izobraževanju in usposabljanju, med drugim tudi z obdobji skrajšanega delovnega časa. Obstajajo pomisleki, da obstoječe sheme spodbud za usposabljanje ne dosežejo oseb, ki bi z njimi največ pridobile, na primer nizko usposobljenih in starejših delavcev ter oseb z migrantskim ozadjem. Slabo jezikovno znanje je velika ovira zlasti na trgu dela dvojezične bruseljske regije. Skupnosti sprejemajo ukrepe, da bi se na študij naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike vpisalo več študentov, vendar bi se bilo mogoče z obsežnejšimi strategijami bolje pripraviti na prihodnje povpraševanje na trgu. Splošna raven digitalnih spretnosti in znanj je dobra, vendar še naprej stagnira. Med mladimi, zlasti tistimi z nizko izobrazbo, je raven digitalnih spretnosti in znanj nižja od povprečja Unije in v zadnjih letih upada. Za zagotavljanje dostopa do učenja na daljavo je bistvena razpoložljivost ustrezne opreme in internetnih povezav za vse študente, potrebne pa so tudi sheme usposabljanja in mentoriranja učiteljev. To je potrebno tudi zato, da se obstoječe neenakosti v izobraževalnem sistemu ob krizi zaradi COVID-19 ne bi še poglobile. |
| --- | --- |

(20)

Spodbujati bi bilo treba mobilnost delovne sile v smeri sektorjev, v katerih obstaja veliko pomanjkanje, vključno z zdravstvenim sektorjem, sektorjem informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) ter tehničnimi in strokovnimi poklici. Ob tem bo nastala velika potreba po ponovnem usposabljanju in izpopolnjevanju, zaradi česar bo treba povišati raven udeležbe odraslih v izobraževanju in usposabljanju, med drugim tudi z obdobji skrajšanega delovnega časa. Obstajajo pomisleki, da obstoječe sheme spodbud za usposabljanje ne dosežejo oseb, ki bi z njimi največ pridobile, na primer nizko usposobljenih in starejših delavcev ter oseb z migrantskim ozadjem. Slabo jezikovno znanje je velika ovira zlasti na trgu dela dvojezične bruseljske regije. Skupnosti sprejemajo ukrepe, da bi se na študij naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike vpisalo več študentov, vendar bi se bilo mogoče z obsežnejšimi strategijami bolje pripraviti na prihodnje povpraševanje na trgu. Splošna raven digitalnih spretnosti in znanj je dobra, vendar še naprej stagnira. Med mladimi, zlasti tistimi z nizko izobrazbo, je raven digitalnih spretnosti in znanj nižja od povprečja Unije in v zadnjih letih upada. Za zagotavljanje dostopa do učenja na daljavo je bistvena razpoložljivost ustrezne opreme in internetnih povezav za vse študente, potrebne pa so tudi sheme usposabljanja in mentoriranja učiteljev. To je potrebno tudi zato, da se obstoječe neenakosti v izobraževalnem sistemu ob krizi zaradi COVID-19 ne bi še poglobile.

| (21) | Belgija je sprejela številne sheme za podporo likvidnosti podjetij, vključno s shemo državnih poroštev za posojila in več regionalnimi shemami, priglašenimi v okviru začasnega okvira za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob trenutni pandemiji COVID-19. Učinkovito in uspešno izvajanje takih shem, tudi s strani posrednikov, je ključnega pomena, da se podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem (MSP) ter samozaposlenim osebam, zagotovi, da bodo imele od teh shem korist in da si bodo lahko hitreje opomogle. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja, vključno s posredniki. |
| --- | --- |

(21)

Belgija je sprejela številne sheme za podporo likvidnosti podjetij, vključno s shemo državnih poroštev za posojila in več regionalnimi shemami, priglašenimi v okviru začasnega okvira za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob trenutni pandemiji COVID-19. Učinkovito in uspešno izvajanje takih shem, tudi s strani posrednikov, je ključnega pomena, da se podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem (MSP) ter samozaposlenim osebam, zagotovi, da bodo imele od teh shem korist in da si bodo lahko hitreje opomogle. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja, vključno s posredniki.

| (22) | Kljub vladnim prizadevanjem znaša upravno breme za podjetja približno 7 milijard EUR na leto (1,6 % BDP), kar je večinoma rezultat izpolnjevanja predpisov na področju obdavčevanja in delovnega prava. Davčni sistem je zaradi različnih davčnih odhodkov zapleten. Upravljanje plačilnih list za podjetja je zapleteno, zlasti za podjetja, ki morajo delovati v različnih regionalnih sistemih. Podjetja se soočajo z vse večjimi zamudami plačil javnih organov, kar prispeva k propadu podjetij in škoduje poslovnemu okolju. Prihaja do velikih zamud pri gradbenih dovoljenjih ter priključkih za elektriko in vodo. Postopek prenosa nepremičnine je med najpočasnejšimi in najdražjimi v Uniji. Med vstopnimi pogoji za obrtniške/gradbene storitve so med regijami velika odstopanja. Kumulativni učinek visoke stopnje regulacije, visokih stroškov plač in togosti na trgu dela vpliva na uspešnost maloprodajnega sektorja. Pravila o delovnem času trgovin, razprodajah, popustih in distribucijskih poteh za prodajo zdravil brez recepta škodijo operativnemu okolju za trgovce na drobno. Uvajanje 5G bi lahko med drugim zadržali strogi okoljski in zdravstveni standardi za varstvo pred sevanjem (zlasti v Bruslju), ki so sicer različni v vsaki regiji, visoki davki za antene v Bruslju ter dolgotrajen postopek izdaje dovoljenj za začetek uporabe anten. Na področju insolventnosti ni posebnega poenostavljenega postopka izvensodne poravnave za MSP, postopek v primeru insolventnosti pa lahko začne le dolžnik. Kljub postopnemu izboljšanju se pravosodni sistem še vedno sooča s prenizko ravnjo digitalizacije in nezadostnimi viri. Dolgotrajni postopki v upravnem sodstvu povzročajo občutne zamude pri zadevah v zvezi z javnimi naročili in gradbenimi dovoljenji. Organi, ki so ključni za uveljavljanje nadzora trga, konkurence in železniškega prometa, imajo premalo zaposlenih, da bi izvajali svoje naloge. |
| --- | --- |

(22)

Kljub vladnim prizadevanjem znaša upravno breme za podjetja približno 7 milijard EUR na leto (1,6 % BDP), kar je večinoma rezultat izpolnjevanja predpisov na področju obdavčevanja in delovnega prava. Davčni sistem je zaradi različnih davčnih odhodkov zapleten. Upravljanje plačilnih list za podjetja je zapleteno, zlasti za podjetja, ki morajo delovati v različnih regionalnih sistemih. Podjetja se soočajo z vse večjimi zamudami plačil javnih organov, kar prispeva k propadu podjetij in škoduje poslovnemu okolju. Prihaja do velikih zamud pri gradbenih dovoljenjih ter priključkih za elektriko in vodo. Postopek prenosa nepremičnine je med najpočasnejšimi in najdražjimi v Uniji. Med vstopnimi pogoji za obrtniške/gradbene storitve so med regijami velika odstopanja. Kumulativni učinek visoke stopnje regulacije, visokih stroškov plač in togosti na trgu dela vpliva na uspešnost maloprodajnega sektorja. Pravila o delovnem času trgovin, razprodajah, popustih in distribucijskih poteh za prodajo zdravil brez recepta škodijo operativnemu okolju za trgovce na drobno. Uvajanje 5G bi lahko med drugim zadržali strogi okoljski in zdravstveni standardi za varstvo pred sevanjem (zlasti v Bruslju), ki so sicer različni v vsaki regiji, visoki davki za antene v Bruslju ter dolgotrajen postopek izdaje dovoljenj za začetek uporabe anten. Na področju insolventnosti ni posebnega poenostavljenega postopka izvensodne poravnave za MSP, postopek v primeru insolventnosti pa lahko začne le dolžnik. Kljub postopnemu izboljšanju se pravosodni sistem še vedno sooča s prenizko ravnjo digitalizacije in nezadostnimi viri. Dolgotrajni postopki v upravnem sodstvu povzročajo občutne zamude pri zadevah v zvezi z javnimi naročili in gradbenimi dovoljenji. Organi, ki so ključni za uveljavljanje nadzora trga, konkurence in železniškega prometa, imajo premalo zaposlenih, da bi izvajali svoje naloge.

| (23) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami, kar bi pomagalo tudi pri industrijskem prehodu. Kot je navedeno v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu za obdobje 2021–2030, ima Belgija znatne potrebe po naložbah v trajnostni promet, zlasti za odpravljanje zastojev in uvajanje električne mobilnosti. Pred krizo zaradi COVID-19 so belgijske regije napovedale obsežne večletne načrte za prometno infrastrukturo. V teku je večja naložba v primestno železniško infrastrukturo okrog Bruslja, signalizacijo ter železniške povezave s pristaniščem in sosednjimi državami. V Bruslju potekajo tudi velike naložbe v infrastrukturo podzemne železnice ter tramvajsko in avtobusno infrastrukturo. V nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu so bile ugotovljene velike potrebe po naložbah v proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in prožno proizvodnjo energije, energetske povezave, pametna omrežja, shranjevanje in učinkovito rabo energije, da bi se dosegli energetski in podnebni cilji Evrope ter da se uresniči pravna zaveza Belgije, da do leta 2025 v celoti opusti proizvodnjo jedrske energije in prenovi 80 % stavbnega fonda, ki je bil zgrajen pred uvedbo energetskih standardov. V primerjavi z razmeroma visoko intenzivnostjo zasebnih raziskav in razvoja je intenzivnost javnih raziskav in razvoja še naprej nekoliko pod večino držav članic, ki so na podobni stopnji gospodarskega razvoja. Belgija tvega zaostanek pri uvajanju 5G, saj ne načrtuje, da bi pionirske pasove 5G dodelila v rokih iz zakonodaje Unije. Marca 2020 so belgijski organi začeli javno posvetovanje o začasni rešitvi z začasnimi nacionalnimi dovoljenji za 200 MHz razpoložljivega spektra v pasu 3,6–3,8 GHz. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Belgiji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Belgiji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(23)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami, kar bi pomagalo tudi pri industrijskem prehodu. Kot je navedeno v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu za obdobje 2021–2030, ima Belgija znatne potrebe po naložbah v trajnostni promet, zlasti za odpravljanje zastojev in uvajanje električne mobilnosti. Pred krizo zaradi COVID-19 so belgijske regije napovedale obsežne večletne načrte za prometno infrastrukturo. V teku je večja naložba v primestno železniško infrastrukturo okrog Bruslja, signalizacijo ter železniške povezave s pristaniščem in sosednjimi državami. V Bruslju potekajo tudi velike naložbe v infrastrukturo podzemne železnice ter tramvajsko in avtobusno infrastrukturo. V nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu so bile ugotovljene velike potrebe po naložbah v proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in prožno proizvodnjo energije, energetske povezave, pametna omrežja, shranjevanje in učinkovito rabo energije, da bi se dosegli energetski in podnebni cilji Evrope ter da se uresniči pravna zaveza Belgije, da do leta 2025 v celoti opusti proizvodnjo jedrske energije in prenovi 80 % stavbnega fonda, ki je bil zgrajen pred uvedbo energetskih standardov. V primerjavi z razmeroma visoko intenzivnostjo zasebnih raziskav in razvoja je intenzivnost javnih raziskav in razvoja še naprej nekoliko pod večino držav članic, ki so na podobni stopnji gospodarskega razvoja. Belgija tvega zaostanek pri uvajanju 5G, saj ne načrtuje, da bi pionirske pasove 5G dodelila v rokih iz zakonodaje Unije. Marca 2020 so belgijski organi začeli javno posvetovanje o začasni rešitvi z začasnimi nacionalnimi dovoljenji za 200 MHz razpoložljivega spektra v pasu 3,6–3,8 GHz. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Belgiji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Belgiji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (24) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(24)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

| (25) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Belgija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(25)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Belgija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (26) | Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Belgija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine. |
| --- | --- |

(26)

Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Belgija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine.

| (27) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Belgije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Belgijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Belgiji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(27)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Belgije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Belgijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Belgiji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (28) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (8) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj – |
| --- | --- |

(28)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (8) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

PRIPOROČA, da Belgija v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Okrepi splošno odpornost zdravstvenega sistema in zagotovi dobavo kritičnih medicinskih izdelkov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ublaži učinek krize zaradi COVID-19 pri zaposlovanju in na socialnem področju, zlasti s spodbujanjem aktivnih ukrepov trga dela ter razvoja znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zagotovi učinkovito izvajanje ukrepov za zagotavljanje likvidnosti za pomoč MSP ter samozaposlenim in za izboljšanje poslovnega okolja. Da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na infrastrukturo za trajnostni promet, čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, krožno gospodarstvo, digitalno infrastrukturo, kot so 5G in gigabitna omrežja, ter raziskave in inovacije. |
| --- | --- |

3.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 1.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so porazdeljene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

7

(8)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/8

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Bolgarije za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2020

(2020/C 282/02)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) ter zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Bolgarijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Bolgarijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

| (2) | Poročilo o državi za Bolgarijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Bolgarije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Bolgarije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize je Komisija ugotovila, da v Bolgariji makroekonomskih neravnotežij ni več. V preteklih letih sta slabosti v finančnem sektorju spremljala visoka zadolženost in velik obseg nedonosnih posojil v podjetniškem sektorju. Ugotovljeno je bilo, da v Bolgariji ni več neravnotežij, saj so se zaradi skladnih ukrepov politike in ugodnega makroekonomskega okolja dodatno zmanjšala tveganja in ranljivosti. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Bolgarijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Bolgarije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Bolgarije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize je Komisija ugotovila, da v Bolgariji makroekonomskih neravnotežij ni več. V preteklih letih sta slabosti v finančnem sektorju spremljala visoka zadolženost in velik obseg nedonosnih posojil v podjetniškem sektorju. Ugotovljeno je bilo, da v Bolgariji ni več neravnotežij, saj so se zaradi skladnih ukrepov politike in ugodnega makroekonomskega okolja dodatno zmanjšala tveganja in ranljivosti.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje za omejitev širjenja in nadziranje pandemije COVID-19, okrepitev odpornosti nacionalnih zdravstvenih sistemov, ublažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ter zagotovitev ustreznih zdravstvenih in varnostnih pogojev na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje za omejitev širjenja in nadziranje pandemije COVID-19, okrepitev odpornosti nacionalnih zdravstvenih sistemov, ublažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ter zagotovitev ustreznih zdravstvenih in varnostnih pogojev na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da je treba zdravstveni sektor pripraviti na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da je treba zdravstveni sektor pripraviti na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Bolgarija se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Bolgarija se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po bolgarskih regijah, zlasti tistih, ki se izrazito opirajo na osebno poslovanje s potrošniki. To pomeni znatno tveganje, da se bodo razlike med regijami v Bolgariji še povečale, zaradi česar bo že opaženi trend poglabljanja razlik med glavnim mestom in preostalimi deli države ter med mestnimi in podeželskimi območji postal še izrazitejši. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po bolgarskih regijah, zlasti tistih, ki se izrazito opirajo na osebno poslovanje s potrošniki. To pomeni znatno tveganje, da se bodo razlike med regijami v Bolgariji še povečale, zaradi česar bo že opaženi trend poglabljanja razlik med glavnim mestom in preostalimi deli države ter med mestnimi in podeželskimi območji postal še izrazitejši. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Bolgarija je 30. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Bolgarija je 30. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Bolgarijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(11)

Za Bolgarijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast.

| (12) | V konvergenčnem programu za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 2,1 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 3,1 % BDP v letu 2020. Glede na konvergenčni program za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 20,4 % BDP v letu 2019 povečal na 28,5 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

V konvergenčnem programu za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 2,1 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 3,1 % BDP v letu 2020. Glede na konvergenčni program za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 20,4 % BDP v letu 2019 povečal na 28,5 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (13) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Bolgarija v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na konvergenčni program za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 1,3 % BDP. Ukrepi vključujejo višjo porabo za storitve zdravstvenega varstva in socialne varnosti ter shemo podpore zaposlovanju za sektorje v težavah. Poleg tega je Bolgarija napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnosti podjetij ter so v konvergenčnem programu za leto 2020 ocenjeni na 0,6 % BDP. Ti ukrepi vključujejo jamstva bolgarske razvojne banke, ki je v državni lasti, in odloge plačila davka od dohodkov pravnih oseb. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Bolgarija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(13)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Bolgarija v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na konvergenčni program za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 1,3 % BDP. Ukrepi vključujejo višjo porabo za storitve zdravstvenega varstva in socialne varnosti ter shemo podpore zaposlovanju za sektorje v težavah. Poleg tega je Bolgarija napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnosti podjetij ter so v konvergenčnem programu za leto 2020 ocenjeni na 0,6 % BDP. Ti ukrepi vključujejo jamstva bolgarske razvojne banke, ki je v državni lasti, in odloge plačila davka od dohodkov pravnih oseb. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Bolgarija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (14) | Glede na pomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi primanjkljaj sektorja država Bolgarije v letu 2020 znašal 2,8 % BDP, v letu 2021 pa 1,8 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP. |
| --- | --- |

(14)

Glede na pomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi primanjkljaj sektorja država Bolgarije v letu 2020 znašal 2,8 % BDP, v letu 2021 pa 1,8 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP.

| (15) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Bolgarija v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. Po oceni vseh pomembnih dejavnikov je v poročilu ugotovljeno, da je merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, izpolnjeno. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Bolgarija v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. Po oceni vseh pomembnih dejavnikov je v poročilu ugotovljeno, da je merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, izpolnjeno.

| (16) | Bolgarija je 13. marca 2020 razglasila izredne razmere, in sicer za obdobje od 13. marca 2020 do 13. aprila 2020, nato pa jih je podaljšala do 13. maja 2020 ter pozneje nadomestila z izrednimi epidemiološkimi razmerami do 14. junija 2020. Bolgarski parlament je 6. aprila 2020 sprejel predlog spremembe državnega proračuna za leto 2020, ki ga je predložila vlada. Novi proračun predvideva državnoproračunski primanjkljaj v višini 3,5 milijarde BGN (2,9 % BDP) zaradi višjih odhodkov za ukrepe v zvezi s krizo in pričakovanega znižanja prihodkov v višini 2,4 milijarde BGN. Zgornja meja novih obveznic, ki jih lahko izda vlada, naj bi se povišala za petkrat, in sicer z 2,2 milijarde BGN na 10 milijard BGN. Bolgarija je za podporo zdravstvenemu sistemu in obravnavanje socialno-ekonomskih posledic pandemije mobilizirala finančni sveženj v skupni višini več kot 870 milijonov BGN v okviru več operativnih programov, ki se financirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. |
| --- | --- |

(16)

Bolgarija je 13. marca 2020 razglasila izredne razmere, in sicer za obdobje od 13. marca 2020 do 13. aprila 2020, nato pa jih je podaljšala do 13. maja 2020 ter pozneje nadomestila z izrednimi epidemiološkimi razmerami do 14. junija 2020. Bolgarski parlament je 6. aprila 2020 sprejel predlog spremembe državnega proračuna za leto 2020, ki ga je predložila vlada. Novi proračun predvideva državnoproračunski primanjkljaj v višini 3,5 milijarde BGN (2,9 % BDP) zaradi višjih odhodkov za ukrepe v zvezi s krizo in pričakovanega znižanja prihodkov v višini 2,4 milijarde BGN. Zgornja meja novih obveznic, ki jih lahko izda vlada, naj bi se povišala za petkrat, in sicer z 2,2 milijarde BGN na 10 milijard BGN. Bolgarija je za podporo zdravstvenemu sistemu in obravnavanje socialno-ekonomskih posledic pandemije mobilizirala finančni sveženj v skupni višini več kot 870 milijonov BGN v okviru več operativnih programov, ki se financirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020.

| (17) | V odziv na krizo zaradi COVID-19 je Bolgarija sprejela ukrep za podporo zaposlovanju, s katerim se zavezuje, da bo plačala 60 % dohodkov delavcev in njihovih prispevkov za socialno varnost za obdobje do treh mesecev, če delodajalec plača preostalo razliko in se zaveže, da bodo delavci obdržali zaposlitev. Delodajalec je tudi obvezan, da zagotovi, da bodo delavci obdržali zaposlitev za nadaljnje obdobje, ki je vsaj tako dolgo kot obdobje, za katerega je bila plačana subvencija. Upravičena so podjetja v sektorjih, ki so jih neposredno prizadele omejitve zaradi izrednih razmer. Kot je določeno v odloku št. 55 z dne 30. marca 2020, so upravičena tudi podjetja v drugih sektorjih, ki lahko dokažejo 20-odstotni upad prihodka v določenem obdobju v marcu 2020 v primerjavi z marcem 2019. |
| --- | --- |

(17)

V odziv na krizo zaradi COVID-19 je Bolgarija sprejela ukrep za podporo zaposlovanju, s katerim se zavezuje, da bo plačala 60 % dohodkov delavcev in njihovih prispevkov za socialno varnost za obdobje do treh mesecev, če delodajalec plača preostalo razliko in se zaveže, da bodo delavci obdržali zaposlitev. Delodajalec je tudi obvezan, da zagotovi, da bodo delavci obdržali zaposlitev za nadaljnje obdobje, ki je vsaj tako dolgo kot obdobje, za katerega je bila plačana subvencija. Upravičena so podjetja v sektorjih, ki so jih neposredno prizadele omejitve zaradi izrednih razmer. Kot je določeno v odloku št. 55 z dne 30. marca 2020, so upravičena tudi podjetja v drugih sektorjih, ki lahko dokažejo 20-odstotni upad prihodka v določenem obdobju v marcu 2020 v primerjavi z marcem 2019.

| (18) | Kapital bolgarske razvojne banke je bil povečan za 700 milijonov BGN za podporo likvidnosti gospodarstva. Bankam je bilo za portfeljsko jamstvo, da bi zagotavljale prožnejše pogoje za poslovna posojila za podjetja, dodeljenih 500 milijonov BGN za jamstva za brezobrestna posojila do 4 500 BGN za ljudi, ki so jih podjetja dala na neplačani dopust, za samozaposlene pa 200 milijonov BGN. Bolgarska razvojna banka bo uvedla tudi jamstveno shemo v vrednosti 100 milijonov EUR za posojila za mala in srednja podjetja s financiranjem iz operativnega programa „Inovacije in konkurenčnost“ v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj. Upravljavec skladov finančnih instrumentov v Bolgariji je ponovno preučil svoj portfelj in svoje instrumente za podporo podjetjem prilagaja trenutnim gospodarskim razmeram. Bolgarska centralna banka je uvedla sveženj ukrepov v višini 9,3 milijarde BGN, ki so namenjeni ohranjanju odpornosti bančnega sistema in krepitvi njegove prožnosti, da bi se zmanjšali negativni učinki omejitev za državljane in podjetja. |
| --- | --- |

(18)

Kapital bolgarske razvojne banke je bil povečan za 700 milijonov BGN za podporo likvidnosti gospodarstva. Bankam je bilo za portfeljsko jamstvo, da bi zagotavljale prožnejše pogoje za poslovna posojila za podjetja, dodeljenih 500 milijonov BGN za jamstva za brezobrestna posojila do 4 500 BGN za ljudi, ki so jih podjetja dala na neplačani dopust, za samozaposlene pa 200 milijonov BGN. Bolgarska razvojna banka bo uvedla tudi jamstveno shemo v vrednosti 100 milijonov EUR za posojila za mala in srednja podjetja s financiranjem iz operativnega programa „Inovacije in konkurenčnost“ v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj. Upravljavec skladov finančnih instrumentov v Bolgariji je ponovno preučil svoj portfelj in svoje instrumente za podporo podjetjem prilagaja trenutnim gospodarskim razmeram. Bolgarska centralna banka je uvedla sveženj ukrepov v višini 9,3 milijarde BGN, ki so namenjeni ohranjanju odpornosti bančnega sistema in krepitvi njegove prožnosti, da bi se zmanjšali negativni učinki omejitev za državljane in podjetja.

| (19) | Kriza zaradi COVID-19 je močno prizadela bolgarsko gospodarstvo, in sicer tako storitveni kot proizvodni sektor. Negativni učinek je bil še večji zaradi zmanjšanja povpraševanja in ponudbe ter motenj v globalnih vrednostnih verigah. Ukrepi, ki jih je vlada sprejela za obvladovanje izrednih razmer, lahko pomagajo ublažiti posledice krize, vendar bo za ohranjanje zaposlovanja in izboljšanje likvidnosti podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij ter samozaposlenih oseb, bistveno hitro in učinkovito izvajanje teh ukrepov. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. V skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020 je Bolgarija odpravila prepoved izvoza osebne zaščitne opreme in vzpostavila t. i. zelene vozne pasove za hitra preverjanja na mejnih prehodih. |
| --- | --- |

(19)

Kriza zaradi COVID-19 je močno prizadela bolgarsko gospodarstvo, in sicer tako storitveni kot proizvodni sektor. Negativni učinek je bil še večji zaradi zmanjšanja povpraševanja in ponudbe ter motenj v globalnih vrednostnih verigah. Ukrepi, ki jih je vlada sprejela za obvladovanje izrednih razmer, lahko pomagajo ublažiti posledice krize, vendar bo za ohranjanje zaposlovanja in izboljšanje likvidnosti podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij ter samozaposlenih oseb, bistveno hitro in učinkovito izvajanje teh ukrepov. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. V skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020 je Bolgarija odpravila prepoved izvoza osebne zaščitne opreme in vzpostavila t. i. zelene vozne pasove za hitra preverjanja na mejnih prehodih.

| (20) | Kriza zaradi COVID-19 je dodatno obremenila bolgarski zdravstveni sistem, pri katerem je bila že prej opažena omejena dostopnost, ki izhaja iz nizkega javnega financiranja, omejenega kritja zdravstvenega zavarovanja, premajhnega števila medicinskih sester, ki se sicer povečuje, in neenakomerne regionalne porazdelitve zdravstvenih delavcev. Odpornost, dostopnost in zmogljivost bolgarskega zdravstvenega sistema je torej mogoče na splošno izboljšati. Bolnišnice bi se lahko razbremenile tako, da bi se več oskrbe (tako splošne kot specialistične) izvajalo ambulantno, tudi s posvetovanjem z zdravniki na daljavo, testiranje in zdravljenje pa bi moralo biti na voljo vsakomur, ne glede na status zdravstvenega zavarovanja. Na vsem ozemlju bi bilo treba zagotoviti ustrezen dostop do zdravstvenih delavcev in njihovih storitev, ki bo ustrezal potrebam prebivalstva. Povezava primarne, dolgotrajne in zunajbolnišnične oskrbe je ključna za starejše osebe in najranljivejše skupine. |
| --- | --- |

(20)

Kriza zaradi COVID-19 je dodatno obremenila bolgarski zdravstveni sistem, pri katerem je bila že prej opažena omejena dostopnost, ki izhaja iz nizkega javnega financiranja, omejenega kritja zdravstvenega zavarovanja, premajhnega števila medicinskih sester, ki se sicer povečuje, in neenakomerne regionalne porazdelitve zdravstvenih delavcev. Odpornost, dostopnost in zmogljivost bolgarskega zdravstvenega sistema je torej mogoče na splošno izboljšati. Bolnišnice bi se lahko razbremenile tako, da bi se več oskrbe (tako splošne kot specialistične) izvajalo ambulantno, tudi s posvetovanjem z zdravniki na daljavo, testiranje in zdravljenje pa bi moralo biti na voljo vsakomur, ne glede na status zdravstvenega zavarovanja. Na vsem ozemlju bi bilo treba zagotoviti ustrezen dostop do zdravstvenih delavcev in njihovih storitev, ki bo ustrezal potrebam prebivalstva. Povezava primarne, dolgotrajne in zunajbolnišnične oskrbe je ključna za starejše osebe in najranljivejše skupine.

| (21) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 7,0 %, leta 2021 pa znižala na 5,8 %. Od razglasitve izrednih razmer brezposelnost hitro narašča v trgovinskih, namestitvenih in prehrambenih storitvah, proizvodnih sektorjih, v velikih mestih in med ljudmi z največ srednješolsko izobrazbo. Vlada je sprejela ukrepe za ohranitev delovnih mest, zlasti sheme skrajšanega delovnega časa, ki bi jih bilo treba hitro izvesti in dodatno okrepiti. Trenutni okvir, dosežen v sodelovanju s socialni partnerji, zagotavlja delodajalcem in delavcem, vključno s samozaposlenimi, obsežno podporo za preprečevanje nadaljnje izgube delovnih mest. Zmogljivosti in ukrepe, ki jih je uvedla agencija za zaposlovanje, bo treba okrepiti, da bodo kos negativnim učinkom na trgu dela. Nadaljnja prizadevanja v zvezi z aktivacijo, izpopolnjevanjem in ponovnim usposabljanjem bodo ključnega pomena za vrnitev ljudi na delo, hkrati pa je treba delovno silo pripraviti na izzive in priložnosti, ki jih prinaša digitalizacija. Kriza zaradi COVID-19 bi lahko tudi občutno prizadela delavce v neformalnih zaposlitvah z omejenim dostopom do zdravstvenih storitev in socialne zaščite. S ciljno usmerjenimi ukrepi politike bi se lahko preprečilo nadaljnje pogrezanje nezaščitenih delavcev in najranljivejših skupin v revščino ter izboljšale njihove možnosti za preživljanje med okrevanjem. |
| --- | --- |

(21)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 7,0 %, leta 2021 pa znižala na 5,8 %. Od razglasitve izrednih razmer brezposelnost hitro narašča v trgovinskih, namestitvenih in prehrambenih storitvah, proizvodnih sektorjih, v velikih mestih in med ljudmi z največ srednješolsko izobrazbo. Vlada je sprejela ukrepe za ohranitev delovnih mest, zlasti sheme skrajšanega delovnega časa, ki bi jih bilo treba hitro izvesti in dodatno okrepiti. Trenutni okvir, dosežen v sodelovanju s socialni partnerji, zagotavlja delodajalcem in delavcem, vključno s samozaposlenimi, obsežno podporo za preprečevanje nadaljnje izgube delovnih mest. Zmogljivosti in ukrepe, ki jih je uvedla agencija za zaposlovanje, bo treba okrepiti, da bodo kos negativnim učinkom na trgu dela. Nadaljnja prizadevanja v zvezi z aktivacijo, izpopolnjevanjem in ponovnim usposabljanjem bodo ključnega pomena za vrnitev ljudi na delo, hkrati pa je treba delovno silo pripraviti na izzive in priložnosti, ki jih prinaša digitalizacija. Kriza zaradi COVID-19 bi lahko tudi občutno prizadela delavce v neformalnih zaposlitvah z omejenim dostopom do zdravstvenih storitev in socialne zaščite. S ciljno usmerjenimi ukrepi politike bi se lahko preprečilo nadaljnje pogrezanje nezaščitenih delavcev in najranljivejših skupin v revščino ter izboljšale njihove možnosti za preživljanje med okrevanjem.

| (22) | Kriza zaradi COVID-19 ima nesorazmerne posledice za ranljive skupine in obstoječi socialni izzivi se bodo zaradi nje le še povečali. Delež oseb s tveganjem revščine ali socialne izključenost, je bil visok že pred krizo, zlasti med otroki, starejšimi, invalidi in Romi, s socialnimi transferji pa se je revščina zmanjševala le v omejenem obsegu. Dohodkovna neenakost je bila med najvišjimi v Uniji, učinek davčnega sistema in sistema socialnih prejemkov na zmanjševanje te neenakosti pa je bil med najmanjšimi. Kriza zahteva ukrepe za odpravo vrzeli, ki so bile opažene že v preteklih letih, zlasti glede sheme minimalnega dohodka, ki je pri odpravljanju revščine prejemnikov ena najmanj uspešnih v Uniji. Še vedno so pomembna vprašanja, kot so zagotavljanje socialne zaščite za vse, vključno z nestandardnimi delavci, samozaposlenimi osebami in gospodinjstvi z nizkimi dohodki, zagotavljanje dohodkovne podpore, hrane in ustreznih socialnih storitev ter zagotavljanje nujnih bivališč in podpore za brezdomce. Reforma socialnih storitev bi pripomogla k stabilizaciji sistema, medtem ko bi tesnejše sodelovanje med zdravstvenimi in socialnimi službami omogočilo boljši dostop do oskrbe za osebe, ki ne morejo skrbeti same zase, in za invalide. Mnoga romska gospodinjstva, ki so že pred krizo živela v veliki revščini, potrebujejo storitve mediacije ter osnovne storitve in podporo. |
| --- | --- |

(22)

Kriza zaradi COVID-19 ima nesorazmerne posledice za ranljive skupine in obstoječi socialni izzivi se bodo zaradi nje le še povečali. Delež oseb s tveganjem revščine ali socialne izključenost, je bil visok že pred krizo, zlasti med otroki, starejšimi, invalidi in Romi, s socialnimi transferji pa se je revščina zmanjševala le v omejenem obsegu. Dohodkovna neenakost je bila med najvišjimi v Uniji, učinek davčnega sistema in sistema socialnih prejemkov na zmanjševanje te neenakosti pa je bil med najmanjšimi. Kriza zahteva ukrepe za odpravo vrzeli, ki so bile opažene že v preteklih letih, zlasti glede sheme minimalnega dohodka, ki je pri odpravljanju revščine prejemnikov ena najmanj uspešnih v Uniji. Še vedno so pomembna vprašanja, kot so zagotavljanje socialne zaščite za vse, vključno z nestandardnimi delavci, samozaposlenimi osebami in gospodinjstvi z nizkimi dohodki, zagotavljanje dohodkovne podpore, hrane in ustreznih socialnih storitev ter zagotavljanje nujnih bivališč in podpore za brezdomce. Reforma socialnih storitev bi pripomogla k stabilizaciji sistema, medtem ko bi tesnejše sodelovanje med zdravstvenimi in socialnimi službami omogočilo boljši dostop do oskrbe za osebe, ki ne morejo skrbeti same zase, in za invalide. Mnoga romska gospodinjstva, ki so že pred krizo živela v veliki revščini, potrebujejo storitve mediacije ter osnovne storitve in podporo.

| (23) | Okrepljeno zagotavljanje storitev na področju izobraževanja in usposabljanja ter bolje usposobljena delovna sila bi v srednjeročnem obdobju bistveno pripomogla k okrevanju ter spodbudila vključujočo in trajnostno rast. Bolgarija bi lahko nadalje izboljšala kakovost izobraževanja in usposabljanja ter njuno ustreznost glede na potrebe trga dela. Bolgarija sodi med države članice, v katerih je vpliv socialno-ekonomskega ozadja na učni dosežek največji. Vključevanje Romov v izobraževanje ostaja izziv, saj je zgodnje opuščanje šolanja še posebej visoko med Romi in na podeželju. Splošna raven digitalnih spretnosti in znanj je nizka pri vsem prebivalstvu (starost 16–74 let), med drugim tudi med mladimi (starost 16–19 let). Izboljšanje digitalnih spretnosti in znanj, na primer z boljšo uskladitvijo digitalnih vsebin na različnih stopnjah izobrazbe in v različnih učnih načrtih, bi lahko pripomoglo k prilagajanju spremembam trga dela, ki jih povzroča digitalizacija, in potrebam po delu na daljavo v digitalnem okolju. Še vedno je 11 % učencev in dijakov brez računalnikov in/ali dostopa do interneta in 2 000 učiteljev brez računalnikov. Trenutne razmere učenja na daljavo bi zato lahko še poglobile že tako velike razlike v izobraževanju in usposabljanju, kljub nekaterim nedavnim podpornim ukrepom. Nadaljnja prizadevanja za izboljšanje digitalnega znanja vseh učencev in dijakov ter njihovega dostopa do ustrezne tehnične infrastrukture bi imela dolgotrajen pozitiven učinek na njihov dostop do izobraževanja, kar velja zlasti za ranljive skupine, vključno z Romi, in bi pripomoglo k znižanju visoke stopnje njihovega osipa. |
| --- | --- |

(23)

Okrepljeno zagotavljanje storitev na področju izobraževanja in usposabljanja ter bolje usposobljena delovna sila bi v srednjeročnem obdobju bistveno pripomogla k okrevanju ter spodbudila vključujočo in trajnostno rast. Bolgarija bi lahko nadalje izboljšala kakovost izobraževanja in usposabljanja ter njuno ustreznost glede na potrebe trga dela. Bolgarija sodi med države članice, v katerih je vpliv socialno-ekonomskega ozadja na učni dosežek največji. Vključevanje Romov v izobraževanje ostaja izziv, saj je zgodnje opuščanje šolanja še posebej visoko med Romi in na podeželju. Splošna raven digitalnih spretnosti in znanj je nizka pri vsem prebivalstvu (starost 16–74 let), med drugim tudi med mladimi (starost 16–19 let). Izboljšanje digitalnih spretnosti in znanj, na primer z boljšo uskladitvijo digitalnih vsebin na različnih stopnjah izobrazbe in v različnih učnih načrtih, bi lahko pripomoglo k prilagajanju spremembam trga dela, ki jih povzroča digitalizacija, in potrebam po delu na daljavo v digitalnem okolju. Še vedno je 11 % učencev in dijakov brez računalnikov in/ali dostopa do interneta in 2 000 učiteljev brez računalnikov. Trenutne razmere učenja na daljavo bi zato lahko še poglobile že tako velike razlike v izobraževanju in usposabljanju, kljub nekaterim nedavnim podpornim ukrepom. Nadaljnja prizadevanja za izboljšanje digitalnega znanja vseh učencev in dijakov ter njihovega dostopa do ustrezne tehnične infrastrukture bi imela dolgotrajen pozitiven učinek na njihov dostop do izobraževanja, kar velja zlasti za ranljive skupine, vključno z Romi, in bi pripomoglo k znižanju visoke stopnje njihovega osipa.

| (24) | V krizi zaradi COVID-19 je prišel do izraza strateški pomen učinkovite javne uprave in dobro delujoče digitalne uprave, vključno z e-zdravjem in e-javnim naročanjem. Unija že podpira reforme na tem področju, vendar njihovo izvajanje napreduje prepočasi, kar negativno vpliva na učinkovitost javnega sektorja v obdobju omejitvenih ukrepov. Bolgarija zato zaostaja pri zagotavljanju e-storitev, pri čemer bi bilo treba spodbujati njihovo uporabo med državljani in podjetji. V celoti bo treba obravnavati tudi vprašanja, povezana s kibernetsko varnostjo in varnostjo kritične infrastrukture. V prihodnosti bo za zagotavljanje pravočasnega in učinkovitega izvajanja ukrepov za okrevanje ključnega pomena učinkovita javna uprava. Še naprej je zelo pomembno sodelovanje in usklajevanje na vseh ravneh države, tudi na področju javnih naročil, koncesij in nadzora trga. Večja regulativna predvidljivost in stabilnost, učinkovit nadzor nad politiko izvajanja in zmanjšanje upravnega bremena bi izboljšali poslovno okolje in spodbudili naložbe, kar bi pozitivno vplivalo na hitrost okrevanja. |
| --- | --- |

(24)

V krizi zaradi COVID-19 je prišel do izraza strateški pomen učinkovite javne uprave in dobro delujoče digitalne uprave, vključno z e-zdravjem in e-javnim naročanjem. Unija že podpira reforme na tem področju, vendar njihovo izvajanje napreduje prepočasi, kar negativno vpliva na učinkovitost javnega sektorja v obdobju omejitvenih ukrepov. Bolgarija zato zaostaja pri zagotavljanju e-storitev, pri čemer bi bilo treba spodbujati njihovo uporabo med državljani in podjetji. V celoti bo treba obravnavati tudi vprašanja, povezana s kibernetsko varnostjo in varnostjo kritične infrastrukture. V prihodnosti bo za zagotavljanje pravočasnega in učinkovitega izvajanja ukrepov za okrevanje ključnega pomena učinkovita javna uprava. Še naprej je zelo pomembno sodelovanje in usklajevanje na vseh ravneh države, tudi na področju javnih naročil, koncesij in nadzora trga. Večja regulativna predvidljivost in stabilnost, učinkovit nadzor nad politiko izvajanja in zmanjšanje upravnega bremena bi izboljšali poslovno okolje in spodbudili naložbe, kar bi pozitivno vplivalo na hitrost okrevanja.

| (25) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. V krizi zaradi COVID-19 so prišle še bolj do izraza digitalizacija in inovacije, Bolgarija in zlasti njena MSP pa so na tem področju daleč pod povprečjem Unije. Pomemben primer tega je spekter, za katerega je bilo načrtovano, da bo dodeljen v pionirskih pasovih 5G, in ki ne izpolnjuje pogojev, da bi se storitve 5G zagotovile pravočasno in učinkovito. Še vedno niso rešene znane težave sistema raziskav in visokošolskega izobraževanja, kot so fragmentacija, pomanjkanje finančnih sredstev ter omejen prenos znanja in tehnologije. Ob tem bolgarsko gospodarstvo med vsemi gospodarstvi Unije porabi največ virov in energije ter proizvede največ izpustov toplogrednih plinov, zato ima zelo velike potrebe po naložbah na področju energije in razogljičenja, ki bi spodbudile prehod na podnebno nevtralnost, kakor je opisan v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu Bolgarije. |
| --- | --- |

(25)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. V krizi zaradi COVID-19 so prišle še bolj do izraza digitalizacija in inovacije, Bolgarija in zlasti njena MSP pa so na tem področju daleč pod povprečjem Unije. Pomemben primer tega je spekter, za katerega je bilo načrtovano, da bo dodeljen v pionirskih pasovih 5G, in ki ne izpolnjuje pogojev, da bi se storitve 5G zagotovile pravočasno in učinkovito. Še vedno niso rešene znane težave sistema raziskav in visokošolskega izobraževanja, kot so fragmentacija, pomanjkanje finančnih sredstev ter omejen prenos znanja in tehnologije. Ob tem bolgarsko gospodarstvo med vsemi gospodarstvi Unije porabi največ virov in energije ter proizvede največ izpustov toplogrednih plinov, zato ima zelo velike potrebe po naložbah na področju energije in razogljičenja, ki bi spodbudile prehod na podnebno nevtralnost, kakor je opisan v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu Bolgarije.

| (26) | Prizadevanja za preobrazbo in reševanje visoke energetske intenzivnosti Bolgarije in njenega velikega zanašanja na fosilna goriva ter neučinkovita poraba energije in virov so šele na začetni stopnji. V nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu je poudarjena zaveza Bolgarije, da do leta 2050 v okviru evropskega zelenega dogovora razogljiči svoje gospodarstvo, vendar je navedena tudi namera države, da bo do leta 2050 in še dlje uporabljala domače vire lignita. Pokritost in kakovost prometne infrastrukture v Bolgariji sta še vedno pod povprečjem Unije in vseevropsko prometno omrežje še ni dokončano. Mreža večmodalnih platform, nekateri železniški in cestni odseki ter evropski sistem za upravljanje železniškega prometa in inteligentni prometni sistemi so še vedno premalo razviti. Obravnavati je treba velike okoljske težave, ki zadevajo trajnostno rast in ki med krizo zaradi COVID-19 povzročajo dodatna zdravstvena tveganja. Bolgarija sodi med države članice z največjim številom smrti, povezanih z onesnaženjem, ravnanje z odpadki in skladnost s predpisi glede zbiranja in obdelave mestnih odpadnih voda pa je prav tako še vedno izziv. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Bolgariji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Bolgariji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(26)

Prizadevanja za preobrazbo in reševanje visoke energetske intenzivnosti Bolgarije in njenega velikega zanašanja na fosilna goriva ter neučinkovita poraba energije in virov so šele na začetni stopnji. V nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu je poudarjena zaveza Bolgarije, da do leta 2050 v okviru evropskega zelenega dogovora razogljiči svoje gospodarstvo, vendar je navedena tudi namera države, da bo do leta 2050 in še dlje uporabljala domače vire lignita. Pokritost in kakovost prometne infrastrukture v Bolgariji sta še vedno pod povprečjem Unije in vseevropsko prometno omrežje še ni dokončano. Mreža večmodalnih platform, nekateri železniški in cestni odseki ter evropski sistem za upravljanje železniškega prometa in inteligentni prometni sistemi so še vedno premalo razviti. Obravnavati je treba velike okoljske težave, ki zadevajo trajnostno rast in ki med krizo zaradi COVID-19 povzročajo dodatna zdravstvena tveganja. Bolgarija sodi med države članice z največjim številom smrti, povezanih z onesnaženjem, ravnanje z odpadki in skladnost s predpisi glede zbiranja in obdelave mestnih odpadnih voda pa je prav tako še vedno izziv. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Bolgariji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Bolgariji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (27) | Pravilno delujoč insolvenčni okvir bo pomemben za okrevanje realnega sektorja v obdobju po krizi zaradi COVID-19, ko bi se lahko zelo povečalo število stečajev. Tak okvir bi tudi omogočil hitrejše reševanje nedonosnih posojil, kar bi omejilo njihovo nadaljnje kopičenje. Posledica neučinkovitosti insolvenčnega okvira so tudi počasni in dragi postopki v primeru insolventnosti. Junija 2019 je bil sprejet načrt za insolvenčni okvir, ki opredeljuje pomembne vrzeli. Bolgarija ga je začela izvajati in pripravlja naslednje korake, vključno z zakonodajnimi spremembami in dejavnostmi za razvoj zmogljivosti. |
| --- | --- |

(27)

Pravilno delujoč insolvenčni okvir bo pomemben za okrevanje realnega sektorja v obdobju po krizi zaradi COVID-19, ko bi se lahko zelo povečalo število stečajev. Tak okvir bi tudi omogočil hitrejše reševanje nedonosnih posojil, kar bi omejilo njihovo nadaljnje kopičenje. Posledica neučinkovitosti insolvenčnega okvira so tudi počasni in dragi postopki v primeru insolventnosti. Junija 2019 je bil sprejet načrt za insolvenčni okvir, ki opredeljuje pomembne vrzeli. Bolgarija ga je začela izvajati in pripravlja naslednje korake, vključno z zakonodajnimi spremembami in dejavnostmi za razvoj zmogljivosti.

| (28) | Bolgarija je leta 2019 sprejela več zakonov, namenjenih prenosu direktiv (EU) 2015/849 (7) in (EU) 2018/843 (8) Evropskega parlamenta in Sveta (četrta in peta direktiva o preprečevanju pranja denarja), vendar jih še ni začela izvajati. Nedavno zaključena nacionalna ocena tveganja kaže na šibkosti, ki jih je nujno treba zmanjšati, da bi se preprečilo pranje denarja in financiranje terorizma. Tveganja, ki se nanašajo na programe za pridobitev državljanstva z naložbo in virtualna sredstva, še niso bila ustrezno ocenjena. Pripraviti in izvajati je treba ukrepe, ki bodo zagotovili učinkovito uporabo okvira za preprečevanje pranja denarja s strani subjektov, ki so dolžni uporabljati določbe. Učinkovitost izvajanja in izvrševanje okvira za preprečevanje pranja denarja sta omejena in uporaba finančnih informacij ni zadostna. |
| --- | --- |

(28)

Bolgarija je leta 2019 sprejela več zakonov, namenjenih prenosu direktiv (EU) 2015/849 (7) in (EU) 2018/843 (8) Evropskega parlamenta in Sveta (četrta in peta direktiva o preprečevanju pranja denarja), vendar jih še ni začela izvajati. Nedavno zaključena nacionalna ocena tveganja kaže na šibkosti, ki jih je nujno treba zmanjšati, da bi se preprečilo pranje denarja in financiranje terorizma. Tveganja, ki se nanašajo na programe za pridobitev državljanstva z naložbo in virtualna sredstva, še niso bila ustrezno ocenjena. Pripraviti in izvajati je treba ukrepe, ki bodo zagotovili učinkovito uporabo okvira za preprečevanje pranja denarja s strani subjektov, ki so dolžni uporabljati določbe. Učinkovitost izvajanja in izvrševanje okvira za preprečevanje pranja denarja sta omejena in uporaba finančnih informacij ni zadostna.

| (29) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(29)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

| (30) | Bolgarske banke na splošno poslujejo donosno in so dobro kapitalizirane. Čeprav se je delež nedonosnih posojil in predujmov v preteklih letih nekajkrat zmanjšal, je v tretjem četrtletju leta 2019 še vedno dosegal 7,2 % in je bil med največjimi v Uniji, kar velja zlasti za nefinančne družbe in banke v domači lasti, zato so še naprej pomembna prizadevanja za delovanje sekundarnih trgov nedonosnih posojil. Oblikovanje rezervacij za nedonosna posojila upada od konca leta 2018, občasno pa ga spremlja nezadostno oblikovanje rezervacij za obstoječa nedonosna posojila s prekoračitvijo zapadlosti v plačilo. Izčrpna ocena, ki jo je pripravila Evropska centralna banka, je razkrila potrebo po povečanju kapitala v dveh bankah. Dokapitalizacija je v zaključni fazi. Banke bi morale ob povečanem zagotavljanju likvidnosti za blaženje učinka krize zaradi COVID-19 in ponovnega zagona gospodarske rasti uporabljati ocene kreditnega tveganja in preudarne kreditne standarde, se posluževati dobrih praks vrednotenja in natančno poročati o kakršnem koli poslabšanju kakovosti sredstev. |
| --- | --- |

(30)

Bolgarske banke na splošno poslujejo donosno in so dobro kapitalizirane. Čeprav se je delež nedonosnih posojil in predujmov v preteklih letih nekajkrat zmanjšal, je v tretjem četrtletju leta 2019 še vedno dosegal 7,2 % in je bil med največjimi v Uniji, kar velja zlasti za nefinančne družbe in banke v domači lasti, zato so še naprej pomembna prizadevanja za delovanje sekundarnih trgov nedonosnih posojil. Oblikovanje rezervacij za nedonosna posojila upada od konca leta 2018, občasno pa ga spremlja nezadostno oblikovanje rezervacij za obstoječa nedonosna posojila s prekoračitvijo zapadlosti v plačilo. Izčrpna ocena, ki jo je pripravila Evropska centralna banka, je razkrila potrebo po povečanju kapitala v dveh bankah. Dokapitalizacija je v zaključni fazi. Banke bi morale ob povečanem zagotavljanju likvidnosti za blaženje učinka krize zaradi COVID-19 in ponovnega zagona gospodarske rasti uporabljati ocene kreditnega tveganja in preudarne kreditne standarde, se posluževati dobrih praks vrednotenja in natančno poročati o kakršnem koli poslabšanju kakovosti sredstev.

| (31) | Komisija spremlja napredek Bolgarije na področjih reforme sodstva in boja proti korupciji v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje. Ti področji posledično nista zajeti v priporočilih za posamezne države za Bolgarijo, vendar sta pomembni za razvoj pozitivnega socialno-ekonomskega okolja v državi. V zadnjem poročilu v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje iz oktobra 2019 je bilo ugotovljeno, da napredek Bolgarije zadošča za izpolnjevanje zavez, ki jih je država sprejela ob pristopu k Uniji. Bolgarija je izvedla obsežno reformo svojega pravnega okvira za boj proti korupciji, vendar so za pridobitev zaupanja javnosti potrebni zanesljivi rezultati v smislu pravnomočnih obsodb v zadevah korupcije na visoki ravni. Poleg tega so še vedno prisotni številni izzivi, zlasti glede zagotavljanja učinkovitih kazenskih preiskav, uravnoteženja delovne obremenitve med sodišči in racionalizacije lokalnih uradov državnega tožilstva. Po koncu mehanizma za sodelovanje in spremljanje bo spremljanje reform na nacionalni ravni zagotavljal svet za naknadno spremljanje, na ravni Unije pa bo zagotovljeno v okviru celovitega mehanizma za pravno državo, po potrebi pa tudi v okviru evropskega semestra. |
| --- | --- |

(31)

Komisija spremlja napredek Bolgarije na področjih reforme sodstva in boja proti korupciji v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje. Ti področji posledično nista zajeti v priporočilih za posamezne države za Bolgarijo, vendar sta pomembni za razvoj pozitivnega socialno-ekonomskega okolja v državi. V zadnjem poročilu v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje iz oktobra 2019 je bilo ugotovljeno, da napredek Bolgarije zadošča za izpolnjevanje zavez, ki jih je država sprejela ob pristopu k Uniji. Bolgarija je izvedla obsežno reformo svojega pravnega okvira za boj proti korupciji, vendar so za pridobitev zaupanja javnosti potrebni zanesljivi rezultati v smislu pravnomočnih obsodb v zadevah korupcije na visoki ravni. Poleg tega so še vedno prisotni številni izzivi, zlasti glede zagotavljanja učinkovitih kazenskih preiskav, uravnoteženja delovne obremenitve med sodišči in racionalizacije lokalnih uradov državnega tožilstva. Po koncu mehanizma za sodelovanje in spremljanje bo spremljanje reform na nacionalni ravni zagotavljal svet za naknadno spremljanje, na ravni Unije pa bo zagotovljeno v okviru celovitega mehanizma za pravno državo, po potrebi pa tudi v okviru evropskega semestra.

| (32) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Bolgarija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(32)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Bolgarija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (33) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Bolgarije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Bolgarijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Bolgariji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(33)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Bolgarije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Bolgarijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Bolgariji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (34) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje (9) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj – |
| --- | --- |

(34)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje (9) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

PRIPOROČA, da Bolgarija v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Mobilizira ustrezne finančne vire za okrepitev odpornosti, dostopnosti in zmogljivosti zdravstvenega sistema ter zagotovi uravnoteženo regionalno porazdelitev zdravstvenih delavcev, ki bo ustrezala potrebam prebivalstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zagotovi ustrezno socialno zaščito in osnovne storitve za vse in okrepi aktivne politike trga dela. Izboljša dostop do dela na daljavo ter spodbuja digitalna znanja in spretnosti ter enak dostop do izobraževanja. obravnava pomanjkljivosti v ustreznosti sheme minimalnega dohodka; |
| --- | --- |

2.

| 3. | racionalizira in pospeši postopke za zagotavljanje podpore malim in srednjim podjetjem in samozaposlenim, tudi z zagotavljanjem njihovega stalnega dostopa do finančnih sredstev in prožnih ureditev plačil. Daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva. Osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije in virov, okoljsko infrastrukturo in trajnostni promet, ter tako prispeva k postopnemu razogljičenju gospodarstva, tudi v premogovniških regijah; |
| --- | --- |

3.

| 4. | čim bolj zmanjša upravno breme za podjetja tako, da izboljša učinkovitost javne uprave in okrepi digitalno upravo. Zagotovi učinkovito delovanje insolvenčnega okvira. Okrepi prizadevanja za zagotovitev ustrezne ocene tveganja, zmanjšanja tveganja, učinkovitega nadzora in izvrševanja okvira za preprečevanje pranja denarja. |
| --- | --- |

4.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 8.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma ter o spremembi direktiv 2009/138/ES in 2013/36/EU, UL L 156, 19.6.2018, str. 43.

8

(9)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/15

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Češke za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2020

(2020/C 282/03)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Češka ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Češka ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

| (2) | Poročilo o državi za Češko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Češke pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Češke pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Češko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Češke pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Češke pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Češka se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Češka se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah. Zato sedanje razmere pomenijo znatno tveganje za poglobitev regionalnih in teritorialnih razlik znotraj Češke ali ustvarjanje novih teritorialnih razlik na podregionalni ravni, zaradi česar bi bil že opaženi trend poglabljanja razlik med regijama Karlovarský kraj in Ústecký kraj ter preostalimi deli države še bolj izrazit. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah. Zato sedanje razmere pomenijo znatno tveganje za poglobitev regionalnih in teritorialnih razlik znotraj Češke ali ustvarjanje novih teritorialnih razlik na podregionalni ravni, zaradi česar bi bil že opaženi trend poglabljanja razlik med regijama Karlovarský kraj in Ústecký kraj ter preostalimi deli države še bolj izrazit. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Češka je 7. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 30. aprila 2020 pa konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Češka je 7. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 30. aprila 2020 pa konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Češko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(11)

Za Češko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast.

| (12) | V konvergenčnem programu za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,3 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 5,1 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 4,1 % BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 30,8 % BDP v letu 2019 povečal na 37 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

V konvergenčnem programu za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,3 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 5,1 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 4,1 % BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 30,8 % BDP v letu 2019 povečal na 37 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (13) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Češka v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na konvergenčni program za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 4 % BDP. Ukrepi vključujejo izravnalne davčne bonuse ter oprostitev obveznosti socialnega in zdravstvenega zavarovanja za šest mesecev za samozaposlene (1 % BDP), shemo skrajšanega delovnega časa (1 % BDP), oprostitev predplačil dohodnine in davka od dohodkov pravnih oseb, ki zapadejo junija 2020 (0,8 % BDP), ter ukrepe v zvezi z zdravjem (0,7 % BDP). Poleg tega je Češka napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem. Ti ukrepi se večinoma nanašajo na jamstvene sheme za zagotavljanje posojil malim in srednjim ter velikim podjetjem. Vendar v konvergenčnem programu za leto 2020 pogojne obveznosti, povezane s temi najavljenimi ukrepi, niso količinsko opredeljene. Večina ukrepov, ki podpirajo konvergenčni program za leto 2020, je tudi vključena v spomladansko napoved Komisije 2020. Nekaj ukrepov, ki jih ni bilo mogoče količinsko opredeliti ali so bili podaljšani prek presečnega datuma, ni bilo mogoče vključiti. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Češka, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(13)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Češka v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na konvergenčni program za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 4 % BDP. Ukrepi vključujejo izravnalne davčne bonuse ter oprostitev obveznosti socialnega in zdravstvenega zavarovanja za šest mesecev za samozaposlene (1 % BDP), shemo skrajšanega delovnega časa (1 % BDP), oprostitev predplačil dohodnine in davka od dohodkov pravnih oseb, ki zapadejo junija 2020 (0,8 % BDP), ter ukrepe v zvezi z zdravjem (0,7 % BDP). Poleg tega je Češka napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem. Ti ukrepi se večinoma nanašajo na jamstvene sheme za zagotavljanje posojil malim in srednjim ter velikim podjetjem. Vendar v konvergenčnem programu za leto 2020 pogojne obveznosti, povezane s temi najavljenimi ukrepi, niso količinsko opredeljene. Večina ukrepov, ki podpirajo konvergenčni program za leto 2020, je tudi vključena v spomladansko napoved Komisije 2020. Nekaj ukrepov, ki jih ni bilo mogoče količinsko opredeliti ali so bili podaljšani prek presečnega datuma, ni bilo mogoče vključiti. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Češka, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (14) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Češke v letu 2020 znašal –6,7 % BDP, v letu 2021 pa –4,0 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP. |
| --- | --- |

(14)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Češke v letu 2020 znašal –6,7 % BDP, v letu 2021 pa –4,0 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP.

| (15) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Češka v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Češka v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

| (16) | Za ublažitev posledic pandemije COVID-19 je Češka razglasila izredno stanje za obdobje med 12. marcem 2020 in 17. majem 2020, pri čemer je zaprla šole, omejila dogodke in urnike trgovin ter znatno omejila zbiranje oseb. Med 15. marcem 2020 in 17. majem 2020 so bile delno zaprte tudi kopenske meje. S tem je lahko le omejeno število čeških delavcev zapustilo državo in le omejeno število tujih delavcev vanjo vstopilo, kar je povzročilo ozka grla na lokalnih trgih dela, zlasti v proizvodnji in sezonskem delu, in prizadelo osnovne dobavne verige. Da bi gospodinjstvom in podjetjem pomagala prebroditi krizo, je vlada napovedala sveženj spodbud, ki vključuje ukrepe neposredne podpore in javna poroštva. Čeprav to lahko omogoči začasno razbremenitev, je pričakovati, da bo gospodarstvo v letu 2020 zelo prizadeto, saj zunanje povpraševanje upada, ukrepi zapore pa ovirajo gospodarsko dejavnost. Realni BDP naj bi v letu 2021 postopoma okreval, čeprav ni verjetno, da bi se v obdobju 2020–2021, ki ga zajema napoved, vrnil na vrednost iz leta 2019. Pričakovati je znaten učinek na sektorje, kot so promet, gostinstvo in turizem. Brezposelnost se bo povečala, vendar bodo to rast zavirali predhodno tesen trg dela, sveženj spodbud in majhen delež začasnih pogodb. Za zagotovitev likvidnostne podpore so organi uvedli številne sheme državnih poroštev za podjetja vseh velikosti. Gospodinjstvom in podjetjem, ki jih je prizadela kriza, je na voljo tudi odlog potrošniškega kredita in odplačila hipotek za tri ali šest mesecev. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Češka centralna banka je sprejela tudi razne ukrepe za ublažitev posledic krize za finančni sektor. |
| --- | --- |

(16)

Za ublažitev posledic pandemije COVID-19 je Češka razglasila izredno stanje za obdobje med 12. marcem 2020 in 17. majem 2020, pri čemer je zaprla šole, omejila dogodke in urnike trgovin ter znatno omejila zbiranje oseb. Med 15. marcem 2020 in 17. majem 2020 so bile delno zaprte tudi kopenske meje. S tem je lahko le omejeno število čeških delavcev zapustilo državo in le omejeno število tujih delavcev vanjo vstopilo, kar je povzročilo ozka grla na lokalnih trgih dela, zlasti v proizvodnji in sezonskem delu, in prizadelo osnovne dobavne verige. Da bi gospodinjstvom in podjetjem pomagala prebroditi krizo, je vlada napovedala sveženj spodbud, ki vključuje ukrepe neposredne podpore in javna poroštva. Čeprav to lahko omogoči začasno razbremenitev, je pričakovati, da bo gospodarstvo v letu 2020 zelo prizadeto, saj zunanje povpraševanje upada, ukrepi zapore pa ovirajo gospodarsko dejavnost. Realni BDP naj bi v letu 2021 postopoma okreval, čeprav ni verjetno, da bi se v obdobju 2020–2021, ki ga zajema napoved, vrnil na vrednost iz leta 2019. Pričakovati je znaten učinek na sektorje, kot so promet, gostinstvo in turizem. Brezposelnost se bo povečala, vendar bodo to rast zavirali predhodno tesen trg dela, sveženj spodbud in majhen delež začasnih pogodb. Za zagotovitev likvidnostne podpore so organi uvedli številne sheme državnih poroštev za podjetja vseh velikosti. Gospodinjstvom in podjetjem, ki jih je prizadela kriza, je na voljo tudi odlog potrošniškega kredita in odplačila hipotek za tri ali šest mesecev. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Češka centralna banka je sprejela tudi razne ukrepe za ublažitev posledic krize za finančni sektor.

| (17) | Češka je na področju zdravstvenega varstva že zgodaj uvedla blažilne ukrepe, s čimer ji je uspelo upočasniti širjenje COVID-19 v državi. Sprejeti so bili ukrepi za povečanje zalog medicinske opreme in zagotovitev potrebne infrastrukture, da bi se zdravstveni sistem lahko pripravil na povečane potrebe. Zdravstveno stanje češkega prebivalstva se je v zadnjih letih bistveno izboljšalo in približalo povprečju EU. Vendar je pričakovana življenjska doba po posameznih regijah zelo različna, kar je deloma odvisno od socialno-ekonomskih in vedenjskih dejavnikov. Medtem ko je raven neizpolnjenih potreb po zdravstveni oskrbi po lastnem poročanju med najnižjimi v Uniji, se regije še vedno zelo razlikujejo po razširjenosti virov zdravstvenega varstva in zdravstvenega osebja, ki se sooča s povečanimi pritiski. V prihodnjih letih naj bi se upokojil velik del zdravstvenih delavcev. Pri nadaljnjem ukrepanju za ublažitev učinka pandemije COVID-19 je treba izboljšati odpornost in krizno pripravljenost zdravstvenega sistema, hkrati pa podpirati enak dostop do večje ponudbe primarnega zdravstvenega varstva in celostne oskrbe, da bi bilo potrebnih manj hospitalizacij. Tako bi se lahko tudi izboljšala preventiva in omilila druga zdravstvena stanja. Rešitve e-zdravja so kljub obstoju nacionalne strategije za e-zdravje za obdobje 2016–2020 še vedno omejene. |
| --- | --- |

(17)

Češka je na področju zdravstvenega varstva že zgodaj uvedla blažilne ukrepe, s čimer ji je uspelo upočasniti širjenje COVID-19 v državi. Sprejeti so bili ukrepi za povečanje zalog medicinske opreme in zagotovitev potrebne infrastrukture, da bi se zdravstveni sistem lahko pripravil na povečane potrebe. Zdravstveno stanje češkega prebivalstva se je v zadnjih letih bistveno izboljšalo in približalo povprečju EU. Vendar je pričakovana življenjska doba po posameznih regijah zelo različna, kar je deloma odvisno od socialno-ekonomskih in vedenjskih dejavnikov. Medtem ko je raven neizpolnjenih potreb po zdravstveni oskrbi po lastnem poročanju med najnižjimi v Uniji, se regije še vedno zelo razlikujejo po razširjenosti virov zdravstvenega varstva in zdravstvenega osebja, ki se sooča s povečanimi pritiski. V prihodnjih letih naj bi se upokojil velik del zdravstvenih delavcev. Pri nadaljnjem ukrepanju za ublažitev učinka pandemije COVID-19 je treba izboljšati odpornost in krizno pripravljenost zdravstvenega sistema, hkrati pa podpirati enak dostop do večje ponudbe primarnega zdravstvenega varstva in celostne oskrbe, da bi bilo potrebnih manj hospitalizacij. Tako bi se lahko tudi izboljšala preventiva in omilila druga zdravstvena stanja. Rešitve e-zdravja so kljub obstoju nacionalne strategije za e-zdravje za obdobje 2016–2020 še vedno omejene.

| (18) | Češki trg dela je bil skozi vse leto 2019 in v začetku leta 2020 trden in iz večine kazalnikov so bili razvidni pozitivni rezultati. Stopnja zaposlenosti se je višala, brezposelnost pa se je spustila na najnižjo raven doslej. Vendar naj bi se glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2020 brezposelnost v letu 2020 povišala na 5,0 %, leta 2021 pa rahlo znižala na 4,2 %. Vlada se je na pandemijo COVID-19 nemudoma odzvala z uvedbo številnih ukrepov za zaščito dohodkov in zaposlitev, pri čemer je posebno pozornost namenila podjetjem in samozaposlenim. Vendar predlagani ukrepi za ublažitev posledic krize nekaterih ranljivih skupin na trgu dela (delavcev s kratkoročnimi pogodbami in delavcev, najetih prek agencij za začasno delo) ne ščitijo v celoti. Zaprtje vrtcev in šol med zaporo je morda še posebno prizadelo ženske, ki imajo zaradi otrok znatne obveznosti za oskrbo. Spodbujanje naložb v otroško varstvo in dolgotrajno oskrbo v kombinaciji s prožno ureditvijo dela, kot je na primer delo na daljavo, bi moralo olajšati izhod iz krize. Bolj ciljno usmerjene aktivne politike zaposlovanja ter zagotavljanje znanj in spretnosti ob posvetovanju, in sicer v posvetovanju s socialnimi partnerji, podpirajo tako ohranjanje zaposlenih kot poklicne prehode. Uspešen ponovni vstop na trg dela, zlasti za ranljive skupine, lahko olajšajo tudi javne službe za zaposlovanje, in sicer z zagotavljanjem svetovanja, smernic in povezovanja z raznimi deležniki. Lažji in hitrejši dostop do socialne zaščite bi ljudem omogočil, da se izognejo revščini in prisilnim izselitvam. Na rezultate izobraževanja še vedno močno vplivajo socialno-ekonomske neenakosti in nizke naložbe. Zagotavljanje dostopa do vključujočega kakovostnega izobraževanja in usposabljanja, tudi v digitalnem okviru, lahko prispeva k izboljšanju spretnosti in znanj ter razširjanju digitalnega učenja. Ključno je spodbujanje digitalnih spretnosti in znanj, tudi s podporo in stalnim usposabljanjem učiteljev in predavateljev. Javnofinančni odhodki na študenta na vseh stopnjah izobrazbe ostajajo razmeroma nizki. Pomanjkanje usposobljenih učiteljev kaže na potrebo po izboljšanju privlačnosti poklica, zlasti za nadarjene mlade. |
| --- | --- |

(18)

Češki trg dela je bil skozi vse leto 2019 in v začetku leta 2020 trden in iz večine kazalnikov so bili razvidni pozitivni rezultati. Stopnja zaposlenosti se je višala, brezposelnost pa se je spustila na najnižjo raven doslej. Vendar naj bi se glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2020 brezposelnost v letu 2020 povišala na 5,0 %, leta 2021 pa rahlo znižala na 4,2 %. Vlada se je na pandemijo COVID-19 nemudoma odzvala z uvedbo številnih ukrepov za zaščito dohodkov in zaposlitev, pri čemer je posebno pozornost namenila podjetjem in samozaposlenim. Vendar predlagani ukrepi za ublažitev posledic krize nekaterih ranljivih skupin na trgu dela (delavcev s kratkoročnimi pogodbami in delavcev, najetih prek agencij za začasno delo) ne ščitijo v celoti. Zaprtje vrtcev in šol med zaporo je morda še posebno prizadelo ženske, ki imajo zaradi otrok znatne obveznosti za oskrbo. Spodbujanje naložb v otroško varstvo in dolgotrajno oskrbo v kombinaciji s prožno ureditvijo dela, kot je na primer delo na daljavo, bi moralo olajšati izhod iz krize. Bolj ciljno usmerjene aktivne politike zaposlovanja ter zagotavljanje znanj in spretnosti ob posvetovanju, in sicer v posvetovanju s socialnimi partnerji, podpirajo tako ohranjanje zaposlenih kot poklicne prehode. Uspešen ponovni vstop na trg dela, zlasti za ranljive skupine, lahko olajšajo tudi javne službe za zaposlovanje, in sicer z zagotavljanjem svetovanja, smernic in povezovanja z raznimi deležniki. Lažji in hitrejši dostop do socialne zaščite bi ljudem omogočil, da se izognejo revščini in prisilnim izselitvam. Na rezultate izobraževanja še vedno močno vplivajo socialno-ekonomske neenakosti in nizke naložbe. Zagotavljanje dostopa do vključujočega kakovostnega izobraževanja in usposabljanja, tudi v digitalnem okviru, lahko prispeva k izboljšanju spretnosti in znanj ter razširjanju digitalnega učenja. Ključno je spodbujanje digitalnih spretnosti in znanj, tudi s podporo in stalnim usposabljanjem učiteljev in predavateljev. Javnofinančni odhodki na študenta na vseh stopnjah izobrazbe ostajajo razmeroma nizki. Pomanjkanje usposobljenih učiteljev kaže na potrebo po izboljšanju privlačnosti poklica, zlasti za nadarjene mlade.

| (19) | Češka spada med države, ki bi lahko posebno močno občutile posledice tehnoloških sprememb in ki potrebujejo znatne naložbe na tem področju. Digitalna preobrazba bo zahtevala podporo prek ciljno usmerjenih naložb v pametne rešitve ter znanja in spretnosti, tudi v industrijskem in storitvenem sektorju. Cilj popolne pokritosti s fiksnimi širokopasovnimi povezavami je bil sicer dosežen, vendar so mobilne širokopasovne povezave sorazmerno drage. Zamude pri razvoju infrastrukture bi lahko vplivale zlasti na ranljive skupine in strukturno šibke regije, pri katerih obstaja večje tveganje izolacije. To bi lahko imelo tudi negativne posledice za spremljanje in nadzor pandemije. Za zadostitev potreb po povezljivosti so potrebne naložbe v zelo visokozmogljiva omrežja ter fiksna in mobilna omrežja, pa tudi ustrezni ukrepi na strani povpraševanja. Za dosego tega bo bistvena pravočasna dodelitev spektra 5G pod predvidljivimi pogoji, za naložbe ugodnimi pogoji. Uporabo storitev ultrahitrih širokopasovnih povezav upočasnjuje nizko povpraševanje, ki ga povzročajo razni dejavniki, kot so vpisna cena ter kupna moč, starost in izobrazba prebivalstva. Organi so zavezani razvoju in vključevanju novih digitalnih tehnologij, vendar ta proces zavirajo vztrajno nizke ravni znanj in spretnosti. Češki organi so zavezani spodbujanju rešitev, ki temeljijo na umetni inteligenci, vendar Češka kljub vladnim prizadevanjem na tem področju pri raziskavah in patentnih dejavnosti še vedno zaostaja za vodilnimi državami članicami. |
| --- | --- |

(19)

Češka spada med države, ki bi lahko posebno močno občutile posledice tehnoloških sprememb in ki potrebujejo znatne naložbe na tem področju. Digitalna preobrazba bo zahtevala podporo prek ciljno usmerjenih naložb v pametne rešitve ter znanja in spretnosti, tudi v industrijskem in storitvenem sektorju. Cilj popolne pokritosti s fiksnimi širokopasovnimi povezavami je bil sicer dosežen, vendar so mobilne širokopasovne povezave sorazmerno drage. Zamude pri razvoju infrastrukture bi lahko vplivale zlasti na ranljive skupine in strukturno šibke regije, pri katerih obstaja večje tveganje izolacije. To bi lahko imelo tudi negativne posledice za spremljanje in nadzor pandemije. Za zadostitev potreb po povezljivosti so potrebne naložbe v zelo visokozmogljiva omrežja ter fiksna in mobilna omrežja, pa tudi ustrezni ukrepi na strani povpraševanja. Za dosego tega bo bistvena pravočasna dodelitev spektra 5G pod predvidljivimi pogoji, za naložbe ugodnimi pogoji. Uporabo storitev ultrahitrih širokopasovnih povezav upočasnjuje nizko povpraševanje, ki ga povzročajo razni dejavniki, kot so vpisna cena ter kupna moč, starost in izobrazba prebivalstva. Organi so zavezani razvoju in vključevanju novih digitalnih tehnologij, vendar ta proces zavirajo vztrajno nizke ravni znanj in spretnosti. Češki organi so zavezani spodbujanju rešitev, ki temeljijo na umetni inteligenci, vendar Češka kljub vladnim prizadevanjem na tem področju pri raziskavah in patentnih dejavnosti še vedno zaostaja za vodilnimi državami članicami.

| (20) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Češka v svojem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu poroča o velikih potrebah po naložbah za uspešen podnebni in energetski prehod ter prehod na podnebno nevtralnost. To velja zlasti za spodbujanje obnovljivih virov energije, energijske učinkovitosti, infrastrukture in delov prenosnega sistema. Učinki podnebnih sprememb so že vidni v sušah in poplavah, ki povzročajo občutne gospodarske izgube. Stalen problem je tudi onesnaženost zraka. Hkrati pa so davki na onesnaževanje zelo nizki. Premog še vedno prevladuje v energetskem sektorju in ostaja pomembno gonilo gospodarske dejavnosti v treh čeških regijah. Šibka razvojna zmogljivost nosilcev projektov ter omejena svetovalna podpora, ki jo zagotavljajo češki organi, ostajata znatno ozko grlo za razvoj učinkovite priprave projektov, v okviru katerih se izvajajo med seboj povezana podnebni in digitalni prehod v teh regijah. Na splošno se pričakuje, da bo opuščanje premoga imelo znatne družbeno-gospodarske posledice, vendar kaže, da je bilo doslej malo zanimanja za naložbe v tehnologije z ničnimi in nizkimi emisijami toplogrednih plinov. Proizvodnja energije iz obnovljivih virov je pod povprečjem EU. Sektor bi za nadaljnji razvoj potreboval več finančnih spodbud ter ustrezen pravni in institucionalni okvir. Zdi se, da je ozaveščenost o širših koristih energijske učinkovitosti nizka. Prehod na elektromobilnost je dokaj počasen in cestni prevoz postaja eden od glavnih porabnikov energije. Davki na prevoz so nizki in ne temeljijo na emisijah CO2. Infrastruktura za napajanje električnih vozil je na začetni stopnji. Uspešnost pri ravnanju z odpadki ostaja zmerna glede na ambicioznejše cilje. Celovita strategija za razvoj potenciala krožnega gospodarstva ne obstaja. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi lahko Češki pomagalo, da se spopade z nekaterimi izzivi, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Češki omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(20)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Češka v svojem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu poroča o velikih potrebah po naložbah za uspešen podnebni in energetski prehod ter prehod na podnebno nevtralnost. To velja zlasti za spodbujanje obnovljivih virov energije, energijske učinkovitosti, infrastrukture in delov prenosnega sistema. Učinki podnebnih sprememb so že vidni v sušah in poplavah, ki povzročajo občutne gospodarske izgube. Stalen problem je tudi onesnaženost zraka. Hkrati pa so davki na onesnaževanje zelo nizki. Premog še vedno prevladuje v energetskem sektorju in ostaja pomembno gonilo gospodarske dejavnosti v treh čeških regijah. Šibka razvojna zmogljivost nosilcev projektov ter omejena svetovalna podpora, ki jo zagotavljajo češki organi, ostajata znatno ozko grlo za razvoj učinkovite priprave projektov, v okviru katerih se izvajajo med seboj povezana podnebni in digitalni prehod v teh regijah. Na splošno se pričakuje, da bo opuščanje premoga imelo znatne družbeno-gospodarske posledice, vendar kaže, da je bilo doslej malo zanimanja za naložbe v tehnologije z ničnimi in nizkimi emisijami toplogrednih plinov. Proizvodnja energije iz obnovljivih virov je pod povprečjem EU. Sektor bi za nadaljnji razvoj potreboval več finančnih spodbud ter ustrezen pravni in institucionalni okvir. Zdi se, da je ozaveščenost o širših koristih energijske učinkovitosti nizka. Prehod na elektromobilnost je dokaj počasen in cestni prevoz postaja eden od glavnih porabnikov energije. Davki na prevoz so nizki in ne temeljijo na emisijah CO2. Infrastruktura za napajanje električnih vozil je na začetni stopnji. Uspešnost pri ravnanju z odpadki ostaja zmerna glede na ambicioznejše cilje. Celovita strategija za razvoj potenciala krožnega gospodarstva ne obstaja. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi lahko Češki pomagalo, da se spopade z nekaterimi izzivi, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Češki omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (21) | Dostop do konvencionalnega financiranja je nad povprečjem EU, vendar je financiranje tveganja manj razvito. Za domača podjetja z visokim tveganjem je na voljo premalo financiranja, zlasti v začetni in pozni fazi razvoja. Čeprav je na trg prišlo nekaj uspešnih inovativnih pobud, je financiranja tveganega in lastniškega kapitala še vedno zelo malo. Raziskave in inovacije na Češkem ovira odsotnost sistemske reforme. Čeprav se stalna rast zasebnih naložb v raziskave in razvoj nadaljuje, velika podjetja, ki so večinoma v tuji lasti, vlagajo v neopredmetena sredstva, kot so raziskave in razvoj, bistveno bolj kot mala in srednja domača podjetja. Srednje- in visokotehnološki sektor nima dovolj strokovno usposobljene delovne sile, ker je premalo diplomantov na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, poleg tega pa usposabljanje diplomantov ni ustrezno. Tudi spodbujanja in podpiranja podjetništva je malo, kar ovira rast produktivnosti. Zaradi visoke stopnje razdrobljenosti raziskovalnega sektorja je financiranje za raziskave in razvoj preveč razpršeno. Javno-zasebno sodelovanje ovirajo sedanje prakse ocenjevanja poklicne poti raziskovalcev. Tesnejše sodelovanje med akademsko sfero in podjetji, zlasti prek oddeljenih podjetij, bi lahko pospešilo prenos tehnologije in širjenje inovacij. |
| --- | --- |

(21)

Dostop do konvencionalnega financiranja je nad povprečjem EU, vendar je financiranje tveganja manj razvito. Za domača podjetja z visokim tveganjem je na voljo premalo financiranja, zlasti v začetni in pozni fazi razvoja. Čeprav je na trg prišlo nekaj uspešnih inovativnih pobud, je financiranja tveganega in lastniškega kapitala še vedno zelo malo. Raziskave in inovacije na Češkem ovira odsotnost sistemske reforme. Čeprav se stalna rast zasebnih naložb v raziskave in razvoj nadaljuje, velika podjetja, ki so večinoma v tuji lasti, vlagajo v neopredmetena sredstva, kot so raziskave in razvoj, bistveno bolj kot mala in srednja domača podjetja. Srednje- in visokotehnološki sektor nima dovolj strokovno usposobljene delovne sile, ker je premalo diplomantov na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, poleg tega pa usposabljanje diplomantov ni ustrezno. Tudi spodbujanja in podpiranja podjetništva je malo, kar ovira rast produktivnosti. Zaradi visoke stopnje razdrobljenosti raziskovalnega sektorja je financiranje za raziskave in razvoj preveč razpršeno. Javno-zasebno sodelovanje ovirajo sedanje prakse ocenjevanja poklicne poti raziskovalcev. Tesnejše sodelovanje med akademsko sfero in podjetji, zlasti prek oddeljenih podjetij, bi lahko pospešilo prenos tehnologije in širjenje inovacij.

| (22) | Ukrepi zapore zaradi COVID-19 so obremenili dobavne verige, številna podjetja pa niso mogla delovati, pri čemer tudi niso imela zadostnih likvidnostnih rezerv. Avtomobilski in storitveni sektor sta bila najbolj prizadeta. Dejavnosti nadzora trga so razpršene med preveč organov, njihovo sodelovanje in usklajevanje pa nista optimalna. Prošnje za državna poroštva iz uradnih shem so presegle predvidevanja. Usklajevanje in hitrost postopkov za usmerjanje podpore podjetjem bi se lahko izboljšala. Nekateri deležniki menijo, da so ukrepi, ki so jih češki organi sprejeli za ublažitev učinka krize zaradi COVID-19, birokratski in se v realnem gospodarstvu izvajajo prepočasi. Analizo podatkov, potrebnih za hitre, informirane in optimalne odločitve o ciljno usmerjenih strategijah in ukrepih gospodarskega okrevanja, bi bilo mogoče izboljšati. Na splošno poslovni sektor meni, da hitro spreminjajoča se zakonodaja in zapleteni upravni postopki ovirajo naložbe. Upravno breme je posebej problematično za zagonska podjetja, in sicer pri pridobivanju licenc in dovoljenj. Dolgotrajni in težki postopki za pridobitev gradbenega dovoljenja so velika ovira. Predlagana nova gradbena zakonodaja je izpostavljena kritikam. Češka je po uporabi digitalnih javnih storitev med najmanj razvitimi državami članicami. Število uporabnikov e-uprave je še vedno daleč pod povprečjem EU. Država izvaja svoj načrt za e-upravo. Od leta 2020 ima novo „digitalno ustavo“, ki bo najpozneje od leta 2025 zagotavljala pravico do pridobitve skoraj vseh javnih storitev v elektronski obliki. Vendar le razmeroma majhen delež občin ponuja spletne rešitve. Parlament razpravlja o spremembi davčnega zakonika, katere cilj je večja digitalizacija davčnega sistema, saj je stopnja vložitev elektronskih prijav za nekatere davke dokaj nizka. |
| --- | --- |

(22)

Ukrepi zapore zaradi COVID-19 so obremenili dobavne verige, številna podjetja pa niso mogla delovati, pri čemer tudi niso imela zadostnih likvidnostnih rezerv. Avtomobilski in storitveni sektor sta bila najbolj prizadeta. Dejavnosti nadzora trga so razpršene med preveč organov, njihovo sodelovanje in usklajevanje pa nista optimalna. Prošnje za državna poroštva iz uradnih shem so presegle predvidevanja. Usklajevanje in hitrost postopkov za usmerjanje podpore podjetjem bi se lahko izboljšala. Nekateri deležniki menijo, da so ukrepi, ki so jih češki organi sprejeli za ublažitev učinka krize zaradi COVID-19, birokratski in se v realnem gospodarstvu izvajajo prepočasi. Analizo podatkov, potrebnih za hitre, informirane in optimalne odločitve o ciljno usmerjenih strategijah in ukrepih gospodarskega okrevanja, bi bilo mogoče izboljšati. Na splošno poslovni sektor meni, da hitro spreminjajoča se zakonodaja in zapleteni upravni postopki ovirajo naložbe. Upravno breme je posebej problematično za zagonska podjetja, in sicer pri pridobivanju licenc in dovoljenj. Dolgotrajni in težki postopki za pridobitev gradbenega dovoljenja so velika ovira. Predlagana nova gradbena zakonodaja je izpostavljena kritikam. Češka je po uporabi digitalnih javnih storitev med najmanj razvitimi državami članicami. Število uporabnikov e-uprave je še vedno daleč pod povprečjem EU. Država izvaja svoj načrt za e-upravo. Od leta 2020 ima novo „digitalno ustavo“, ki bo najpozneje od leta 2025 zagotavljala pravico do pridobitve skoraj vseh javnih storitev v elektronski obliki. Vendar le razmeroma majhen delež občin ponuja spletne rešitve. Parlament razpravlja o spremembi davčnega zakonika, katere cilj je večja digitalizacija davčnega sistema, saj je stopnja vložitev elektronskih prijav za nekatere davke dokaj nizka.

| (23) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, tudi pri ukrepih za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnih strategijah v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(23)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, tudi pri ukrepih za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnih strategijah v zvezi z njo.

| (24) | Uspešnost javnega sektorja in učinkovitost vlade Češke je pod povprečjem EU. Glede na mednarodne kazalnike je država relativno uspešna glede dostopa do vladnih informacij o oblikovanju politik. Manj uspešna je na področju strokovnosti javne uprave, preglednosti vlade in nadzora korupcije. Boljše strateško načrtovanje in medresorsko usklajevanje ter manjša razdrobljenost lokalnih uprav bi izboljšala učinkovitost javne uprave. Okvir javnih naročil se je izboljšal, a morda bo treba izboljšati še nekatere podrobnosti. Korupcija je kljub rahlemu izboljšanju še vedno zaskrbljujoča pri podjetjih in bo morda še naprej ovirala gospodarsko dejavnost. Sprejetje več protikorupcijskih ukrepov, med katerimi sta zakon o lobiranju in o zaščiti žvižgačev, je še v postopku. |
| --- | --- |

(24)

Uspešnost javnega sektorja in učinkovitost vlade Češke je pod povprečjem EU. Glede na mednarodne kazalnike je država relativno uspešna glede dostopa do vladnih informacij o oblikovanju politik. Manj uspešna je na področju strokovnosti javne uprave, preglednosti vlade in nadzora korupcije. Boljše strateško načrtovanje in medresorsko usklajevanje ter manjša razdrobljenost lokalnih uprav bi izboljšala učinkovitost javne uprave. Okvir javnih naročil se je izboljšal, a morda bo treba izboljšati še nekatere podrobnosti. Korupcija je kljub rahlemu izboljšanju še vedno zaskrbljujoča pri podjetjih in bo morda še naprej ovirala gospodarsko dejavnost. Sprejetje več protikorupcijskih ukrepov, med katerimi sta zakon o lobiranju in o zaščiti žvižgačev, je še v postopku.

| (25) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Češka prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(25)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Češka prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (26) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Češke in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Češko v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Češkem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(26)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Češke in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Češko v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Češkem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (27) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj – |
| --- | --- |

(27)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

PRIPOROČA, da Češka v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Zagotovi odpornost zdravstvenega sistema, izboljša razpoložljivost zdravstvenih delavcev, primarnega zdravstvenega varstva in integracije oskrbe ter razširjenosti storitev e-zdravja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podpira zaposlovanje z aktivnimi politikami zaposlovanja, zagotavljanjem spretnosti in znanj, tudi digitalnih, ter dostopa do digitalnega učenja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podpira mala in srednja podjetja tako, da bolj izkorišča finančne instrumente za zagotavljanje likvidnostne podpore, zmanjša upravno breme in izboljša e-upravo. Da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe v podporo gospodarskemu okrevanju. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na visoko zmogljive digitalne infrastrukture in tehnologije, čisto in učinkovito proizvodnjo in uporabo energije ter trajnostno prometno infrastrukturo, tudi v premogovniških regijah; Zagotovi dostop do financiranja za inovativna podjetja in izboljša sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem pri raziskavah in razvoju. |
| --- | --- |

3.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 15.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/22

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Danske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2020

(2020/C 282/04)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Danska ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Danska ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

| (2) | Poročilo o državi za Dansko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Danske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Danske pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Dansko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Danske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Danske pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Danska se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Danska se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Danska je 7. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 5. maja 2020 pa konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(9)

Danska je 7. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 5. maja 2020 pa konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (10) | Za Dansko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(10)

Za Dansko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast.

| (11) | V konvergenčnem programu za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 3,7 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 8,0 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 2,4 % BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 33,2 % BDP v letu 2019 povečal na 40,7 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(11)

V konvergenčnem programu za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 3,7 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 8,0 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 2,4 % BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 33,2 % BDP v letu 2019 povečal na 40,7 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (12) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Danska v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na konvergenčni program za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 4,9 % BDP. Ukrepi vključujejo krepitev storitev zdravstvenega varstva, začasno nadomestilo za fiksne stroške podjetij, začasno shemo nadomestil za plače in nujno pomoč za sektorje v težavah. Poleg tega je Danska napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem ter so v konvergenčnem programu za leto 2020 ocenjeni na približno 15 % BDP. Ti ukrepi vključujejo odloge plačila dohodnine in davka od dohodkov pravnih oseb ter poroštva za posojila (3,7 % BDP). V primerjavi s pomladansko napovedjo Komisije 2020 je glavna razlika ta, da konvergenčni program za leto 2020 vključuje pričakovane prihodnje izgube, ki izhajajo iz državnih poroštev, povezanih s COVID-19 (0,5 % BDP). Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Danska, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(12)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Danska v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na konvergenčni program za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 4,9 % BDP. Ukrepi vključujejo krepitev storitev zdravstvenega varstva, začasno nadomestilo za fiksne stroške podjetij, začasno shemo nadomestil za plače in nujno pomoč za sektorje v težavah. Poleg tega je Danska napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem ter so v konvergenčnem programu za leto 2020 ocenjeni na približno 15 % BDP. Ti ukrepi vključujejo odloge plačila dohodnine in davka od dohodkov pravnih oseb ter poroštva za posojila (3,7 % BDP). V primerjavi s pomladansko napovedjo Komisije 2020 je glavna razlika ta, da konvergenčni program za leto 2020 vključuje pričakovane prihodnje izgube, ki izhajajo iz državnih poroštev, povezanih s COVID-19 (0,5 % BDP). Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Danska, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (13) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Danske v letu 2020 znašal –7,2 % BDP, v letu 2021 pa –2,3 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP. |
| --- | --- |

(13)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Danske v letu 2020 znašal –7,2 % BDP, v letu 2021 pa –2,3 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP.

| (14) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Damska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Damska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

| (15) | Pandemija COVID-19 je v prvi polovici leta 2020 močno prizadela Dansko, zaradi česar je zdravstveni sistem pod pritiskom, gospodarska aktivnost v nekaterih sektorjih pa izrazito manjša. Danska je pravočasno izvedla ukrepe za zajezitev pandemije in okrepitev zdravstvenega sistema, vključno z daljnosežnimi pobudami za ublažitev gospodarskih posledic pandemije. Posledični upad gospodarske rasti je bil obravnavan z vrsto konkretnih gospodarskih in finančnih ukrepov vlade in centralne banke, vključno z neposredno podporo za delno kritje stalnih stroškov podjetij in odhodkov za plače, odlogi plačila davkov in zagotavljanjem likvidnosti za banke in podjetja, kreditnimi shemami in drugimi ukrepi denarne politike. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Ti ukrepi so uspešno zmanjšali gospodarski šok pandemije COVID-19, vendar niso preprečili znatne izgube proizvodnje, številnih stečajev in primerov insolventnosti ter izrazitega povečanja brezposelnosti in števila oseb, ki jim grozi revščina, vključno s tistimi v ranljivem položaju (npr. invalidi). Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 nekoliko povišala, in sicer na približno 6,5 %, leta 2021 pa padla pod 6 %. |
| --- | --- |

(15)

Pandemija COVID-19 je v prvi polovici leta 2020 močno prizadela Dansko, zaradi česar je zdravstveni sistem pod pritiskom, gospodarska aktivnost v nekaterih sektorjih pa izrazito manjša. Danska je pravočasno izvedla ukrepe za zajezitev pandemije in okrepitev zdravstvenega sistema, vključno z daljnosežnimi pobudami za ublažitev gospodarskih posledic pandemije. Posledični upad gospodarske rasti je bil obravnavan z vrsto konkretnih gospodarskih in finančnih ukrepov vlade in centralne banke, vključno z neposredno podporo za delno kritje stalnih stroškov podjetij in odhodkov za plače, odlogi plačila davkov in zagotavljanjem likvidnosti za banke in podjetja, kreditnimi shemami in drugimi ukrepi denarne politike. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Ti ukrepi so uspešno zmanjšali gospodarski šok pandemije COVID-19, vendar niso preprečili znatne izgube proizvodnje, številnih stečajev in primerov insolventnosti ter izrazitega povečanja brezposelnosti in števila oseb, ki jim grozi revščina, vključno s tistimi v ranljivem položaju (npr. invalidi). Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 nekoliko povišala, in sicer na približno 6,5 %, leta 2021 pa padla pod 6 %.

| (16) | Trenutna kriza zaradi COVID-19 izpostavlja dejstvo, da si mora Danska stalno prizadevati za okrepitev odpornosti svojega zdravstvenega sistema. Še posebej zaskrbljujoče je pomanjkanje zdravstvenih delavcev ter specializiranih zdravnikov in medicinskih sester, na primer za intenzivno nego (zlasti medicinskih sester, specializiranih za anestezijo). Ključnega pomena so nadaljnja prizadevanja za odpravo tega pomanjkanja delovne sile. Kratkoročno bi morala Danska zagotoviti razpoložljivost kritičnih medicinskih izdelkov, vključno z osebno zaščitno opremo za zdravstvene delavce. Trenutne raziskave niso osredotočene le na protivirusno zdravljenje in cepivo, temveč tudi na boljše in hitrejše testiranje. |
| --- | --- |

(16)

Trenutna kriza zaradi COVID-19 izpostavlja dejstvo, da si mora Danska stalno prizadevati za okrepitev odpornosti svojega zdravstvenega sistema. Še posebej zaskrbljujoče je pomanjkanje zdravstvenih delavcev ter specializiranih zdravnikov in medicinskih sester, na primer za intenzivno nego (zlasti medicinskih sester, specializiranih za anestezijo). Ključnega pomena so nadaljnja prizadevanja za odpravo tega pomanjkanja delovne sile. Kratkoročno bi morala Danska zagotoviti razpoložljivost kritičnih medicinskih izdelkov, vključno z osebno zaščitno opremo za zdravstvene delavce. Trenutne raziskave niso osredotočene le na protivirusno zdravljenje in cepivo, temveč tudi na boljše in hitrejše testiranje.

| (17) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Danska dosega dobre rezultate na področju digitalizacije, kar je razvidno iz pregleda stanja na digitalnem področju, ki ga izvaja Evropska komisija. Vendar bi za dolgoročno ohranitev tega trdnega položaja ter zagotovitev konkurenčnosti in koristi od digitalne preobrazbe potrebovala naložbe v digitalno infrastrukturo, izobraževanje, usposabljanje in izpopolnjevanje. Danska v svojem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu poroča o velikih potrebah po naložbah za uspešen podnebni in energetski prehod. Največje naložbe so potrebne za vzpostavitev novih zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, prav tako pa obstajajo znatne potrebe po naložbah v gospodinjstvih (energijska učinkovitost in pretvorba električne energije v toploto) ter za trajnostni promet in industrijo, pa tudi bioplin in daljinsko ogrevanje. Cilja danske podnebne politike sta do leta 2030 zmanjšati emisije toplogrednih plinov za 70 % v primerjavi z letom 1990 in najpozneje do leta 2050 doseči podnebno nevtralnost. V ta namen bi se morala zmanjšati poraba energije, kar bi zahtevalo naložbe na podlagi celovitega pristopa in s poudarkom na sektorjih, v katerih so prihranki energije še posebej obetavni. Okrevanje gospodarstva po krizi zaradi COVID-19 bi bilo mogoče pospešiti z dajanjem prednosti načrtovanim zelenim naložbam ter spodbujanjem ambicioznih okoljskih, podnebnih, energetskih in infrastrukturnih naložbenih projektov, na primer v stanovanja, vetrnice na morju, energetsko povezljivost in elektrifikacijo železnice. Promet je največji vir emisij toplogrednih plinov na Danskem, zaradi česar so nadaljnji ukrepi politike na tem področju še posebej pomembni. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Danski lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Danski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(17)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Danska dosega dobre rezultate na področju digitalizacije, kar je razvidno iz pregleda stanja na digitalnem področju, ki ga izvaja Evropska komisija. Vendar bi za dolgoročno ohranitev tega trdnega položaja ter zagotovitev konkurenčnosti in koristi od digitalne preobrazbe potrebovala naložbe v digitalno infrastrukturo, izobraževanje, usposabljanje in izpopolnjevanje. Danska v svojem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu poroča o velikih potrebah po naložbah za uspešen podnebni in energetski prehod. Največje naložbe so potrebne za vzpostavitev novih zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, prav tako pa obstajajo znatne potrebe po naložbah v gospodinjstvih (energijska učinkovitost in pretvorba električne energije v toploto) ter za trajnostni promet in industrijo, pa tudi bioplin in daljinsko ogrevanje. Cilja danske podnebne politike sta do leta 2030 zmanjšati emisije toplogrednih plinov za 70 % v primerjavi z letom 1990 in najpozneje do leta 2050 doseči podnebno nevtralnost. V ta namen bi se morala zmanjšati poraba energije, kar bi zahtevalo naložbe na podlagi celovitega pristopa in s poudarkom na sektorjih, v katerih so prihranki energije še posebej obetavni. Okrevanje gospodarstva po krizi zaradi COVID-19 bi bilo mogoče pospešiti z dajanjem prednosti načrtovanim zelenim naložbam ter spodbujanjem ambicioznih okoljskih, podnebnih, energetskih in infrastrukturnih naložbenih projektov, na primer v stanovanja, vetrnice na morju, energetsko povezljivost in elektrifikacijo železnice. Promet je največji vir emisij toplogrednih plinov na Danskem, zaradi česar so nadaljnji ukrepi politike na tem področju še posebej pomembni. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Danski lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Danski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (18) | Skupni odhodki za raziskave in razvoj še ne prispevajo k večji rasti produktivnosti na Danskem. Prav tako ni integrirane strategije za inovacije, ki bi jasno določala cilje Danske v svetovnem inovacijskem okolju. Dejavnosti na področju raziskav in inovacij so še naprej omejene na majhno število velikih podjetij in fundacij ter večinoma na farmacevtski in biotehnološki sektor. Osem največjih podjetij predstavlja skoraj 40 % vseh odhodkov zasebnega sektorja za raziskave in razvoj (v primerjavi s svetovnim povprečjem, ki znaša 19 %). Skupni odhodki za raziskave in razvoj ostajajo visoki, vendar se je absolutno število podjetij, ki so dejavna na področju raziskav in razvoja, od leta 2009 zmanjšalo, in sicer predvsem zato, ker manjša podjetja niso dejavna na tem področju. Le 33 % malih in srednjih podjetij je uvedlo inovativne izdelke ali postopke. Zato bi morda bila potrebna nadaljnja politična prizadevanja za razširitev inovacijske baze, da bi se vanjo vključilo več podjetij. Za odziv na spreminjajoče se potrebe po znanjih in spretnostih po pandemiji COVID-19, tudi zaradi prihodnjih tehnoloških sprememb, so potrebne trajnostne naložbe v programe izpopolnjevanja in prekvalifikacije, vključno z izobraževanjem odraslih. |
| --- | --- |

(18)

Skupni odhodki za raziskave in razvoj še ne prispevajo k večji rasti produktivnosti na Danskem. Prav tako ni integrirane strategije za inovacije, ki bi jasno določala cilje Danske v svetovnem inovacijskem okolju. Dejavnosti na področju raziskav in inovacij so še naprej omejene na majhno število velikih podjetij in fundacij ter večinoma na farmacevtski in biotehnološki sektor. Osem največjih podjetij predstavlja skoraj 40 % vseh odhodkov zasebnega sektorja za raziskave in razvoj (v primerjavi s svetovnim povprečjem, ki znaša 19 %). Skupni odhodki za raziskave in razvoj ostajajo visoki, vendar se je absolutno število podjetij, ki so dejavna na področju raziskav in razvoja, od leta 2009 zmanjšalo, in sicer predvsem zato, ker manjša podjetja niso dejavna na tem področju. Le 33 % malih in srednjih podjetij je uvedlo inovativne izdelke ali postopke. Zato bi morda bila potrebna nadaljnja politična prizadevanja za razširitev inovacijske baze, da bi se vanjo vključilo več podjetij. Za odziv na spreminjajoče se potrebe po znanjih in spretnostih po pandemiji COVID-19, tudi zaradi prihodnjih tehnoloških sprememb, so potrebne trajnostne naložbe v programe izpopolnjevanja in prekvalifikacije, vključno z izobraževanjem odraslih.

| (19) | Danska je sprejela ukrepe za okrepitev svojega okvira za preprečevanje pranja denarja. Leta 2019 je bila sprejeta nova zakonodaja, nacionalni organi in regulatorji pa so začeli izvajati vrsto ukrepov za okrepitev okvira za preprečevanje pranja denarja. Finančni nadzorni organ je dobil pooblastila za sankcioniranje in višji proračun za okrepitev svojih nadzornih zmogljivosti na področju preprečevanja pranja denarja. Poleg tega je finančna obveščevalna enota prejela dodatno osebje in sredstva. Ključnega pomena je, da okrepljeni okvir za preprečevanje pranja denarja omogoči učinkovit nadzor in izvrševanje. Zlasti bo moral nadzornik za preprečevanje pranja denarja v celoti izvajati pristop, ki temelji na tveganju, finančna obveščevalna enota, katere zmogljivosti so bile okrepljene, pa bo morala dokazati, da so bile pomanjkljivosti, ki so bile izpostavljene v poročilu danskega računskega sodišča, ustrezno obravnavane. |
| --- | --- |

(19)

Danska je sprejela ukrepe za okrepitev svojega okvira za preprečevanje pranja denarja. Leta 2019 je bila sprejeta nova zakonodaja, nacionalni organi in regulatorji pa so začeli izvajati vrsto ukrepov za okrepitev okvira za preprečevanje pranja denarja. Finančni nadzorni organ je dobil pooblastila za sankcioniranje in višji proračun za okrepitev svojih nadzornih zmogljivosti na področju preprečevanja pranja denarja. Poleg tega je finančna obveščevalna enota prejela dodatno osebje in sredstva. Ključnega pomena je, da okrepljeni okvir za preprečevanje pranja denarja omogoči učinkovit nadzor in izvrševanje. Zlasti bo moral nadzornik za preprečevanje pranja denarja v celoti izvajati pristop, ki temelji na tveganju, finančna obveščevalna enota, katere zmogljivosti so bile okrepljene, pa bo morala dokazati, da so bile pomanjkljivosti, ki so bile izpostavljene v poročilu danskega računskega sodišča, ustrezno obravnavane.

| (20) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(20)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

| (21) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomske in zaposlitvene politike v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Danska prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(21)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomske in zaposlitvene politike v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Danska prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (22) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Danske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Dansko v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Danskem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(22)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Danske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Dansko v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Danskem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (23) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj – |
| --- | --- |

(23)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

PRIPOROČA, da Danska v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Okrepi odpornost zdravstvenega sistema, vključno z zagotavljanjem zadostnih kritičnih medicinskih izdelkov in odpravo pomanjkanja zdravstvenih delavcev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev gospodarskega okrevanja. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, trajnostni promet ter raziskave in inovacije. Podpira celostno inovacijsko strategijo s širšo naložbeno bazo. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Poveča učinkovitost nadzora na področju preprečevanja pranja denarja in učinkovito izvršuje okvir za preprečevanje pranja denarja. |
| --- | --- |

3.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 20.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/27

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2020

(2020/C 282/05)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) ter zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Nemčijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Nemčijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja.

| (2) | Poročilo o državi za Nemčijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Nemčije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Nemčije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Nemčiji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti visok presežek na tekočem računu odraža skromno raven naložb glede na prihranke in ima čezmejni pomen. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Nemčijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Nemčije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Nemčije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Nemčiji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti visok presežek na tekočem računu odraža skromno raven naložb glede na prihranke in ima čezmejni pomen.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Nemčija se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Nemčija se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po sektorjih in regijah. To pomeni tveganje poglabljanja razlik v Nemčiji. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po sektorjih in regijah. To pomeni tveganje poglabljanja razlik v Nemčiji. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Nemčija je 20. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 30. aprila 2020 pa program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Nemčija je 20. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 30. aprila 2020 pa program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Nemčijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. |
| --- | --- |

(11)

Za Nemčijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga.

| (12) | V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 1,4 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 71⁄4 % BDP v letu 2020. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 59,8 % BDP v letu 2019 povečal na 751⁄4 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 1,4 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 71⁄4 % BDP v letu 2020. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 59,8 % BDP v letu 2019 povečal na 751⁄4 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (13) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Nemčija v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebno prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 navedeni proračunski ukrepi v letu 2020 znašajo 7,2 % BDP. Ukrepi vključujejo likvidnostno podporo podjetjem, ciljno usmerjeno pomoč v obliki nepovratnih sredstev in posojil za mala podjetja in samozaposlene ter lažji dostop do shem skrajšanega delovnega časa za ohranitev delovnih mest. Poleg tega je Nemčija napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 24,9 % BDP. Te ukrepe sestavljajo poroštva za kredite, ki jih v glavnem zagotavljata razvojna banka v državni lasti KfW in novi sklad za ekonomsko stabilizacijo, ki je bil ustanovljen v odziv na pandemijo COVID-19. V nasprotju s programom stabilnosti za leto 2020 se odlogi plačila davkov in proračunska nadomestila za znižanje davčnih prihodkov zaradi upada gospodarske aktivnosti v ocenah Komisije ne obravnavajo kot diskrecijski ukrepi s proračunskim učinkom. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Nemčija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(13)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Nemčija v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebno prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 navedeni proračunski ukrepi v letu 2020 znašajo 7,2 % BDP. Ukrepi vključujejo likvidnostno podporo podjetjem, ciljno usmerjeno pomoč v obliki nepovratnih sredstev in posojil za mala podjetja in samozaposlene ter lažji dostop do shem skrajšanega delovnega časa za ohranitev delovnih mest. Poleg tega je Nemčija napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 24,9 % BDP. Te ukrepe sestavljajo poroštva za kredite, ki jih v glavnem zagotavljata razvojna banka v državni lasti KfW in novi sklad za ekonomsko stabilizacijo, ki je bil ustanovljen v odziv na pandemijo COVID-19. V nasprotju s programom stabilnosti za leto 2020 se odlogi plačila davkov in proračunska nadomestila za znižanje davčnih prihodkov zaradi upada gospodarske aktivnosti v ocenah Komisije ne obravnavajo kot diskrecijski ukrepi s proračunskim učinkom. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Nemčija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (14) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Nemčije v letu 2020 znašal –7,0 % BDP, v letu 2021 pa –1,5 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 75,6 % BDP v letu 2020 in 71,8 % v letu 2021. |
| --- | --- |

(14)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Nemčije v letu 2020 znašal –7,0 % BDP, v letu 2021 pa –1,5 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 75,6 % BDP v letu 2020 in 71,8 % v letu 2021.

| (15) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Nemčija v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Nemčija v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

| (16) | V Nemčiji je bila prva okužba zabeležena 27. januarja 2020, število primerov COVID-19 pa se je začelo eksponentno povečevati marca 2020. Nemški organi so se nato odzvali z ukrepi omejitve gibanja, da bi zajezili širjenje virusa, na primer z zaprtjem vseh trgovin z nenujnim blagom, restavracij, zabaviščnih kompleksov, kulturnih ustanov, športnih objektov, šol in univerz. Prepovedano je bilo kakršno koli zbiranje več kot dveh oseb, ljudje pa so bili pozvani, naj čim bolj omejijo socialne stike. Ukrepi omejitve gibanja niso izrecno veljali za proizvodnjo, vendar so bile velike tovarne zaradi motene zunanje trgovine in upada povpraševanja več tednov zaprte. Gospodarski obeti so se zelo poslabšali, pri čemer naj bi se glede na spomladansko napoved Komisije 2020 BDP v letu 2020 zmanjšal za 6,5 %. Čeprav razširitev sheme skrajšanega delovnega časa (Kurzarbeit) pomaga podjetjem, da obdržijo delavce, se povišanje brezposelnosti zdi neizogibno. Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 4 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 3,5 %. |
| --- | --- |

(16)

V Nemčiji je bila prva okužba zabeležena 27. januarja 2020, število primerov COVID-19 pa se je začelo eksponentno povečevati marca 2020. Nemški organi so se nato odzvali z ukrepi omejitve gibanja, da bi zajezili širjenje virusa, na primer z zaprtjem vseh trgovin z nenujnim blagom, restavracij, zabaviščnih kompleksov, kulturnih ustanov, športnih objektov, šol in univerz. Prepovedano je bilo kakršno koli zbiranje več kot dveh oseb, ljudje pa so bili pozvani, naj čim bolj omejijo socialne stike. Ukrepi omejitve gibanja niso izrecno veljali za proizvodnjo, vendar so bile velike tovarne zaradi motene zunanje trgovine in upada povpraševanja več tednov zaprte. Gospodarski obeti so se zelo poslabšali, pri čemer naj bi se glede na spomladansko napoved Komisije 2020 BDP v letu 2020 zmanjšal za 6,5 %. Čeprav razširitev sheme skrajšanega delovnega časa (Kurzarbeit) pomaga podjetjem, da obdržijo delavce, se povišanje brezposelnosti zdi neizogibno. Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 4 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 3,5 %.

| (17) | Nemška vlada se je hitro odzvala in sprejela daljnosežne ukrepe za ublažitev gospodarskih posledic. Do 50 milijard EUR je na voljo za takojšnjo pomoč (neposredna nepovratna sredstva) za mala podjetja, samozaposlene in samostojne delavce. S pomočjo novega sklada za ekonomsko stabilizacijo in javne razvojne banke KfW je vlada povečala obseg in dostop do posojil za podjetja različnih velikosti, ki pokrivajo 80–90 % (v nekaterih posebnih primerih pa tudi do 100 %) kreditnega tveganja banke upnice. Sklad za finančno stabilizacijo lahko začasno zagotavlja dodaten lastniški kapital ter tako podpira tudi velika podjetja. Za večjo likvidnost podjetij so bile sprejete prilagoditve za odlog plačila davkov, predplačila in kazni. Pravila o insolventnosti so bila spremenjena, da bi se izognili tehničnim postopkom v primeru insolventnosti. Posamezne dežele (Länder) dopolnjujejo zvezne ukrepe z lastnimi podpornimi programi. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Kriza zaradi COVID-19 bo verjetno še povečala pritisk na že tako nizko dobičkonosnost nemškega bančnega sektorja. Zato se zdi upravičeno dodatno znižati stroške, da bi lahko nemške banke povečale dobičkonosnost ter sprostile sredstva za naložbe v informacijsko tehnologijo in organsko ustvarjanje kapitala. Pri tem bi bila v pomoč tudi nadaljnja konsolidacija. |
| --- | --- |

(17)

Nemška vlada se je hitro odzvala in sprejela daljnosežne ukrepe za ublažitev gospodarskih posledic. Do 50 milijard EUR je na voljo za takojšnjo pomoč (neposredna nepovratna sredstva) za mala podjetja, samozaposlene in samostojne delavce. S pomočjo novega sklada za ekonomsko stabilizacijo in javne razvojne banke KfW je vlada povečala obseg in dostop do posojil za podjetja različnih velikosti, ki pokrivajo 80–90 % (v nekaterih posebnih primerih pa tudi do 100 %) kreditnega tveganja banke upnice. Sklad za finančno stabilizacijo lahko začasno zagotavlja dodaten lastniški kapital ter tako podpira tudi velika podjetja. Za večjo likvidnost podjetij so bile sprejete prilagoditve za odlog plačila davkov, predplačila in kazni. Pravila o insolventnosti so bila spremenjena, da bi se izognili tehničnim postopkom v primeru insolventnosti. Posamezne dežele (Länder) dopolnjujejo zvezne ukrepe z lastnimi podpornimi programi. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Kriza zaradi COVID-19 bo verjetno še povečala pritisk na že tako nizko dobičkonosnost nemškega bančnega sektorja. Zato se zdi upravičeno dodatno znižati stroške, da bi lahko nemške banke povečale dobičkonosnost ter sprostile sredstva za naložbe v informacijsko tehnologijo in organsko ustvarjanje kapitala. Pri tem bi bila v pomoč tudi nadaljnja konsolidacija.

| (18) | Po dobrih rezultatih na začetku leta so se razmere na trgu dela zaradi pandemije COVID-19 in z njo povezanih ukrepov za omejitev izhoda poslabšale. Da bi vlada ublažila zaposlitvene in socialne učinke krize, je zagotovila znatno podporo v okviru sheme skrajšanega delovnega časa (Kurzarbeit). Omilila je pogoje za dostop do sheme, jo retroaktivno razširila na delavce, zaposlene pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, in povišala stopnjo nadomestila v okviru sheme. To bo pomagalo ohraniti delovna mesta in zaščititi dohodke gospodinjstev. Delodajalci prejemajo finančno pomoč v smislu, da jim ni treba plačevati prispevkov za socialno varnost za izgubljeni delovni čas. Lažji dostop do minimalne dohodkovne podpore (na podlagi zvezka II nemškega zakonika o socialni varnosti (Sozialgesetzbuch/SGB)) pomaga pri izgubi dohodka. Družine z nizkimi dohodki prejemajo tudi podporo v obliki lažjega dostopa do otroških dodatkov. Poleg tega so najemniki, ki se soočajo z izgubo dohodka, začasno zaščiteni pred prisilno izselitvijo. Čeprav je Nemčija dosegla dobre rezultate pri pregledu socialnih kazalnikov, ki podpirajo evropski steber socialnih pravic, lahko vrzeli v pokritosti, če ne bodo odpravljene, v trenutni krizi privedejo do znižanja dohodka za ranljive skupine. |
| --- | --- |

(18)

Po dobrih rezultatih na začetku leta so se razmere na trgu dela zaradi pandemije COVID-19 in z njo povezanih ukrepov za omejitev izhoda poslabšale. Da bi vlada ublažila zaposlitvene in socialne učinke krize, je zagotovila znatno podporo v okviru sheme skrajšanega delovnega časa (Kurzarbeit). Omilila je pogoje za dostop do sheme, jo retroaktivno razširila na delavce, zaposlene pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, in povišala stopnjo nadomestila v okviru sheme. To bo pomagalo ohraniti delovna mesta in zaščititi dohodke gospodinjstev. Delodajalci prejemajo finančno pomoč v smislu, da jim ni treba plačevati prispevkov za socialno varnost za izgubljeni delovni čas. Lažji dostop do minimalne dohodkovne podpore (na podlagi zvezka II nemškega zakonika o socialni varnosti (Sozialgesetzbuch/SGB)) pomaga pri izgubi dohodka. Družine z nizkimi dohodki prejemajo tudi podporo v obliki lažjega dostopa do otroških dodatkov. Poleg tega so najemniki, ki se soočajo z izgubo dohodka, začasno zaščiteni pred prisilno izselitvijo. Čeprav je Nemčija dosegla dobre rezultate pri pregledu socialnih kazalnikov, ki podpirajo evropski steber socialnih pravic, lahko vrzeli v pokritosti, če ne bodo odpravljene, v trenutni krizi privedejo do znižanja dohodka za ranljive skupine.

| (19) | Nemčiji je pri reševanju zdravstvenih posledic koristil njen univerzalni zdravstveni sistem, ki zagotavlja dostop do visokokakovostne oskrbe, poleg tega pa ji je uspelo hitro povečati njegove zmogljivosti za testiranje in intenzivno nego. Vendar trenutna kriza zaradi COVID-19 izpostavlja dejstvo, da je treba stalno krepiti odpornost zdravstvenega sistema. Število medicinskih sester in privlačnost tega poklica sta še vedno problematični. Kljub razmeroma velikemu številu aktivnih medicinskih sester na prebivalca bolnišnice vse pogosteje poročajo o nezapolnjenih delovnih mestih za medicinske sestre. Usklajevanje med ponudniki zdravstvenih storitev pri primarnem zdravstvenem varstvu in bolnišnični oskrbi ter med zdravstvenim in socialnim varstvom bi bilo mogoče izboljšati in podpreti tudi z digitalnimi orodji. Infrastruktura za e-zdravje se pospešeno uvaja, vendar je uporaba spletnih zdravstvenih storitev in storitev oskrbe, e-receptov ter izmenjave zdravstvenih podatkov še vedno precej pod povprečjem Unije. Nov zakon, ki je bil sprejet marca 2020, prispeva k ublažitvi gospodarskih posledic COVID-19 predvsem za bolnišnice in zasebne zdravnike. Kljub temu bo treba zagotoviti dolgoročno financiranje zdravstvenih ustanov, da se ohrani oskrba na vseh področjih, saj so se finančni prihodki ustanov v zdravstvenem sektorju zmanjšali zaradi preložitve nenujnih operacij in zdravljenj, razpoložljiva sredstva pa se uporabljajo za nakup prednostnih testov in opreme. Nemčija lahko zaradi svoje močne raziskovalne baze izvaja posebne raziskovalne in inovacijske ukrepe za odziv na krizo zaradi COVID-19, vključno z razvojem cepiv in terapevtskega zdravljenja ter razvojem raziskovalnega omrežja za povezovanje in krepitev raziskovalnih dejavnosti nemških medicinskih fakultet, ter zagotavlja podporo koaliciji za inovacije na področju pripravljenosti na epidemije. |
| --- | --- |

(19)

Nemčiji je pri reševanju zdravstvenih posledic koristil njen univerzalni zdravstveni sistem, ki zagotavlja dostop do visokokakovostne oskrbe, poleg tega pa ji je uspelo hitro povečati njegove zmogljivosti za testiranje in intenzivno nego. Vendar trenutna kriza zaradi COVID-19 izpostavlja dejstvo, da je treba stalno krepiti odpornost zdravstvenega sistema. Število medicinskih sester in privlačnost tega poklica sta še vedno problematični. Kljub razmeroma velikemu številu aktivnih medicinskih sester na prebivalca bolnišnice vse pogosteje poročajo o nezapolnjenih delovnih mestih za medicinske sestre. Usklajevanje med ponudniki zdravstvenih storitev pri primarnem zdravstvenem varstvu in bolnišnični oskrbi ter med zdravstvenim in socialnim varstvom bi bilo mogoče izboljšati in podpreti tudi z digitalnimi orodji. Infrastruktura za e-zdravje se pospešeno uvaja, vendar je uporaba spletnih zdravstvenih storitev in storitev oskrbe, e-receptov ter izmenjave zdravstvenih podatkov še vedno precej pod povprečjem Unije. Nov zakon, ki je bil sprejet marca 2020, prispeva k ublažitvi gospodarskih posledic COVID-19 predvsem za bolnišnice in zasebne zdravnike. Kljub temu bo treba zagotoviti dolgoročno financiranje zdravstvenih ustanov, da se ohrani oskrba na vseh področjih, saj so se finančni prihodki ustanov v zdravstvenem sektorju zmanjšali zaradi preložitve nenujnih operacij in zdravljenj, razpoložljiva sredstva pa se uporabljajo za nakup prednostnih testov in opreme. Nemčija lahko zaradi svoje močne raziskovalne baze izvaja posebne raziskovalne in inovacijske ukrepe za odziv na krizo zaradi COVID-19, vključno z razvojem cepiv in terapevtskega zdravljenja ter razvojem raziskovalnega omrežja za povezovanje in krepitev raziskovalnih dejavnosti nemških medicinskih fakultet, ter zagotavlja podporo koaliciji za inovacije na področju pripravljenosti na epidemije.

| (20) | Za pospešitev okrevanja gospodarstva bo pomembno dajati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe. Javne in zasebne naložbe so se v letu 2019 še naprej močno povečevale, vendar so zaostajale za naložbenimi potrebami. Na občinski ravni so javne naložbe pod nadomestitveno stopnjo, pri čemer so se zaostanki pri naložbah zmanjšali, a so še vedno visoki in znašajo 4,0 % BDP, naložbe pa še naprej ovirajo omejitve zmogljivosti in načrtovanja. Prednost bi se lahko dala že načrtovanim naložbam v zelene tehnologije in energijo, kot so na primer projekti na področju prenove stavb in obnovljivih virov energije. Kljub nedavnim pobudam je doseganje kratko- in srednjeročnih ciljev glede razogljičenja ter ciljev glede podnebne nevtralnosti do leta 2050 še naprej izziv. To velja tudi za okoljske cilje in cilje glede energijske učinkovitosti, saj cenovne spodbude, zlasti glede na nizke cene nafte, ki so posledica trenutne krize zaradi COVID-19, odvračajo od podnebju in okolju prijaznega ravnanja. Za preobrazbo Nemčije v podnebno nevtralno gospodarstvo bodo potrebne obsežne zasebne in javne naložbe v daljšem obdobju na področjih, kot so energija iz obnovljivih virov, infrastruktura za električno energijo, energijska učinkovitost, krožno gospodarstvo in trajnostni promet. Poleg tega je nemški zvezni revizijski urad kritiziral stroškovno učinkovitost ukrepov, povezanih s prehodom na zeleno energijo. Da bi se izkoristile prednosti popolnoma integriranega sistema trajnostne energije in usklajenih cenovnih signalov, so potrebna večja prizadevanja in trajne naložbe v energetska omrežja. Čista mobilnost se lahko spodbuja z ustreznimi regulativnimi ukrepi ter večjimi in hitrejšimi naložbami v trajnostno prometno infrastrukturo in rešitve za čisto mobilnost. Dodatne naložbe v raziskave in razvoj so bistvene za spodbujanje okrevanja ter prehoda na bolj trajnostno in konkurenčno gospodarstvo. Odhodki za izobraževanje in raziskave so se leta 2018 rahlo povečali, in sicer na 9,31 % BDP v primerjavi z 9,2 % v letu 2017, in niso dosegli prejšnjega nacionalnega cilja v višini 10 % BDP. Zasebne naložbe v raziskave in razvoj so vse bolj skoncentrirane v velikih podjetjih. Ponudba stanovanj je kljub ukrepom politike še vedno precej pod letnim ciljem, da se v obdobju 2017–2021 zgradi 375 000 novih stanovanj. S politikami, ki spodbujajo naložbe v nova stanovanja, bi se odpravilo to neravnotežje in izboljšala cenovna dostopnost stanovanj. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Nemčiji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Nemčiji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(20)

Za pospešitev okrevanja gospodarstva bo pomembno dajati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe. Javne in zasebne naložbe so se v letu 2019 še naprej močno povečevale, vendar so zaostajale za naložbenimi potrebami. Na občinski ravni so javne naložbe pod nadomestitveno stopnjo, pri čemer so se zaostanki pri naložbah zmanjšali, a so še vedno visoki in znašajo 4,0 % BDP, naložbe pa še naprej ovirajo omejitve zmogljivosti in načrtovanja. Prednost bi se lahko dala že načrtovanim naložbam v zelene tehnologije in energijo, kot so na primer projekti na področju prenove stavb in obnovljivih virov energije. Kljub nedavnim pobudam je doseganje kratko- in srednjeročnih ciljev glede razogljičenja ter ciljev glede podnebne nevtralnosti do leta 2050 še naprej izziv. To velja tudi za okoljske cilje in cilje glede energijske učinkovitosti, saj cenovne spodbude, zlasti glede na nizke cene nafte, ki so posledica trenutne krize zaradi COVID-19, odvračajo od podnebju in okolju prijaznega ravnanja. Za preobrazbo Nemčije v podnebno nevtralno gospodarstvo bodo potrebne obsežne zasebne in javne naložbe v daljšem obdobju na področjih, kot so energija iz obnovljivih virov, infrastruktura za električno energijo, energijska učinkovitost, krožno gospodarstvo in trajnostni promet. Poleg tega je nemški zvezni revizijski urad kritiziral stroškovno učinkovitost ukrepov, povezanih s prehodom na zeleno energijo. Da bi se izkoristile prednosti popolnoma integriranega sistema trajnostne energije in usklajenih cenovnih signalov, so potrebna večja prizadevanja in trajne naložbe v energetska omrežja. Čista mobilnost se lahko spodbuja z ustreznimi regulativnimi ukrepi ter večjimi in hitrejšimi naložbami v trajnostno prometno infrastrukturo in rešitve za čisto mobilnost. Dodatne naložbe v raziskave in razvoj so bistvene za spodbujanje okrevanja ter prehoda na bolj trajnostno in konkurenčno gospodarstvo. Odhodki za izobraževanje in raziskave so se leta 2018 rahlo povečali, in sicer na 9,31 % BDP v primerjavi z 9,2 % v letu 2017, in niso dosegli prejšnjega nacionalnega cilja v višini 10 % BDP. Zasebne naložbe v raziskave in razvoj so vse bolj skoncentrirane v velikih podjetjih. Ponudba stanovanj je kljub ukrepom politike še vedno precej pod letnim ciljem, da se v obdobju 2017–2021 zgradi 375 000 novih stanovanj. S politikami, ki spodbujajo naložbe v nova stanovanja, bi se odpravilo to neravnotežje in izboljšala cenovna dostopnost stanovanj. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Nemčiji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Nemčiji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (21) | Sodobna digitalna infrastruktura in digitalne storitve so v času omejene mobilnosti bistvenega pomena. Naložbe v digitalno infrastrukturo in javne storitve lahko podprejo okrevanje gospodarstva in pripomorejo k zmanjšanju še vedno velikih razlik v pokritosti z zelo visokozmogljivimi omrežji med Nemčijo in drugimi državami. V Nemčiji je bila ta pokritost v letu 2019 32,7-odstotna (povprečje Unije: 44 %), medtem ko je bila pokritost z optičnimi priključki 10,5-odstotna, kar je precej pod povprečjem Unije, ki je 33,5 %. Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila pomen povezanih digitalnih storitev. Vrzeli v povezljivosti so lahko glavna ovira za naložbe v digitalizacijo, zlasti za mala in srednja podjetja (MSP), ki še vedno prepočasi uvajajo digitalne tehnologije. Na področju digitalnih javnih storitev je Nemčija kljub izboljšanju teh storitev za podjetja še vedno premalo uspešna v primerjavi z drugimi državami članicami. Spletna interakcija med javnimi organi in širšo javnostjo pa je zelo šibka. Izvajanje zakona o spletnem dostopu napreduje počasi, pri čemer bo težko do leta 2022 doseči cilj glede digitalizacije vseh 575 storitev. Za znatno izboljšanje digitalne javne uprave bi morali navedeni zakon izvajati vsi udeleženi javni organi, tj. zvezni, državni in lokalni. |
| --- | --- |

(21)

Sodobna digitalna infrastruktura in digitalne storitve so v času omejene mobilnosti bistvenega pomena. Naložbe v digitalno infrastrukturo in javne storitve lahko podprejo okrevanje gospodarstva in pripomorejo k zmanjšanju še vedno velikih razlik v pokritosti z zelo visokozmogljivimi omrežji med Nemčijo in drugimi državami. V Nemčiji je bila ta pokritost v letu 2019 32,7-odstotna (povprečje Unije: 44 %), medtem ko je bila pokritost z optičnimi priključki 10,5-odstotna, kar je precej pod povprečjem Unije, ki je 33,5 %. Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila pomen povezanih digitalnih storitev. Vrzeli v povezljivosti so lahko glavna ovira za naložbe v digitalizacijo, zlasti za mala in srednja podjetja (MSP), ki še vedno prepočasi uvajajo digitalne tehnologije. Na področju digitalnih javnih storitev je Nemčija kljub izboljšanju teh storitev za podjetja še vedno premalo uspešna v primerjavi z drugimi državami članicami. Spletna interakcija med javnimi organi in širšo javnostjo pa je zelo šibka. Izvajanje zakona o spletnem dostopu napreduje počasi, pri čemer bo težko do leta 2022 doseči cilj glede digitalizacije vseh 575 storitev. Za znatno izboljšanje digitalne javne uprave bi morali navedeni zakon izvajati vsi udeleženi javni organi, tj. zvezni, državni in lokalni.

| (22) | Pomembno je, da je regulativno in upravno breme pri izvajanju podpornih in drugih ukrepov majhno. Minimalno upravno breme pri dostopu do podpornih ukrepov naj bi zagotovilo, da manjša podjetja od posrednikov prejemajo enako podporo kot večja podjetja. Z zmanjšanjem upravnega bremena tudi pri drugih ukrepih, na primer z uporabo prožnosti za nebistvene birokratske postopke, se lahko zagotovi dodatna pomoč za MSP. |
| --- | --- |

(22)

Pomembno je, da je regulativno in upravno breme pri izvajanju podpornih in drugih ukrepov majhno. Minimalno upravno breme pri dostopu do podpornih ukrepov naj bi zagotovilo, da manjša podjetja od posrednikov prejemajo enako podporo kot večja podjetja. Z zmanjšanjem upravnega bremena tudi pri drugih ukrepih, na primer z uporabo prožnosti za nebistvene birokratske postopke, se lahko zagotovi dodatna pomoč za MSP.

| (23) | Trg dela se je zaradi tehnološkega napredka spreminjal že pred krizo zaradi COVID-19, zaradi česar je bilo potrebnih več sredstev za izobraževanje in usposabljanje, vključno s preusposabljanjem in izpopolnjevanjem ter izboljšanjem digitalnih spretnosti in znanj. S krizo zaradi COVID-19 se je ta potreba še povečala, zlasti kar zadeva delavce, ki so zaposleni v sektorjih, na katere bi lahko omejevanje socialnih stikov vplivalo dalj časa, ali tiste, za katere obstaja nevarnost, da postanejo brezposelni. Nenaden prehod na bolj digitalizirano družbo in izobraževanje na domu je lahko poseben izziv za ranljive učence, dijake in študente, ki doma nimajo dostopa do digitalnih rešitev in podpore. To vključuje tudi učence, dijake in študente invalide. Posebno pozornost je treba nameniti temu, da vsi učenci, dijaki in študenti pridobijo ključna znanja in spretnosti, ki so določeni v učnem načrtu, ter da zaradi večmesečnih motenj zaradi COVID-19 ne bodo dolgoročno prikrajšani. Že obstoječe neenakosti pri osnovnih znanjih in spretnostih, ki so povezane z družbenoekonomskim in migrantskim ozadjem, se lahko še povečajo. Kriza je izpostavila pomen nadaljnjega razvoja izobraževalnega sistema za spodbujanje pametnega in vključujočega okrevanja ter za napredek pri zelenem in digitalnem prehodu. |
| --- | --- |

(23)

Trg dela se je zaradi tehnološkega napredka spreminjal že pred krizo zaradi COVID-19, zaradi česar je bilo potrebnih več sredstev za izobraževanje in usposabljanje, vključno s preusposabljanjem in izpopolnjevanjem ter izboljšanjem digitalnih spretnosti in znanj. S krizo zaradi COVID-19 se je ta potreba še povečala, zlasti kar zadeva delavce, ki so zaposleni v sektorjih, na katere bi lahko omejevanje socialnih stikov vplivalo dalj časa, ali tiste, za katere obstaja nevarnost, da postanejo brezposelni. Nenaden prehod na bolj digitalizirano družbo in izobraževanje na domu je lahko poseben izziv za ranljive učence, dijake in študente, ki doma nimajo dostopa do digitalnih rešitev in podpore. To vključuje tudi učence, dijake in študente invalide. Posebno pozornost je treba nameniti temu, da vsi učenci, dijaki in študenti pridobijo ključna znanja in spretnosti, ki so določeni v učnem načrtu, ter da zaradi večmesečnih motenj zaradi COVID-19 ne bodo dolgoročno prikrajšani. Že obstoječe neenakosti pri osnovnih znanjih in spretnostih, ki so povezane z družbenoekonomskim in migrantskim ozadjem, se lahko še povečajo. Kriza je izpostavila pomen nadaljnjega razvoja izobraževalnega sistema za spodbujanje pametnega in vključujočega okrevanja ter za napredek pri zelenem in digitalnem prehodu.

| (24) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(24)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

| (25) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Nemčija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(25)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Nemčija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (26) | Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Nemčija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine. |
| --- | --- |

(26)

Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Nemčija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine.

| (27) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Nemčije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Nemčijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Nemčiji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(27)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Nemčije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Nemčijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Nemčiji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (28) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj. |
| --- | --- |

(28)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

| (29) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s posledicami pandemije COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je opredelila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilu 2 spodaj – |
| --- | --- |

(29)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s posledicami pandemije COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je opredelila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilu 2 spodaj –

PRIPOROČA, da Nemčija v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Mobilizira ustrezna sredstva in okrepi odpornost zdravstvenega sistema, vključno z uporabo storitev e-zdravja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na trajnostni promet, čiste, učinkovite in integrirane energetske sisteme, digitalno infrastrukturo ter digitalne spretnosti in znanja, stanovanja, izobraževanje ter raziskave in inovacije. Izboljša digitalne javne storitve na vseh ravneh in spodbuja digitalizacijo MSP. Zmanjša regulativno in upravno breme za podjetja. |
| --- | --- |

2.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 24.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/33

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Estonije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Estonije za leto 2020

(2020/C 282/06)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Estonija ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Estonija ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja.

| (2) | Poročilo o državi za Estonijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Estonije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Estonije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Estonijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Estonije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Estonije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Estonija se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Estonija se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po sektorjih in regijah. To pomeni tveganje poglabljanja razlik v Estoniji. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po sektorjih in regijah. To pomeni tveganje poglabljanja razlik v Estoniji. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Estonija je 30. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 28. aprila 2020 pa program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Estonija je 30. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 28. aprila 2020 pa program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Estonijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Svet je v okviru priporočil za posamezne države, ki jih je sprejel 13. julija 2018 (7), Estoniji priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (8) v letu 2019 ne bo presegla 4,1 %, kar je ustrezalo letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % bruto domačega proizvoda (BDP). Celovita ocena Komisije za leto 2019 potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Vendar glede na uporabo splošne odstopne klavzule nadaljnji ukrepi v okviru postopka zaradi znatnega odklona niso upravičeni. |
| --- | --- |

(11)

Za Estonijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Svet je v okviru priporočil za posamezne države, ki jih je sprejel 13. julija 2018 (7), Estoniji priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (8) v letu 2019 ne bo presegla 4,1 %, kar je ustrezalo letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % bruto domačega proizvoda (BDP). Celovita ocena Komisije za leto 2019 potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Vendar glede na uporabo splošne odstopne klavzule nadaljnji ukrepi v okviru postopka zaradi znatnega odklona niso upravičeni.

| (12) | V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 0,3 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 10,1 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 3,8 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 8,4 % BDP v letu 2019 povečal na 21,9 % v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 0,3 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 10,1 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 3,8 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 8,4 % BDP v letu 2019 povečal na 21,9 % v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (13) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Estonija v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 4,3 % BDP. Ukrepi vključujejo izboljšanje storitev zdravstvenega varstva, nujno pomoč podjetjem v težavah, začasno subvencioniranje plač in večje javne naložbe. Poleg tega je Estonija napovedala ukrepe, ki ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem. Ti ukrepi vključujejo posojila in jamstva za posojila podjetjem v višini 8,7 % BDP. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Estonija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(13)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Estonija v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 4,3 % BDP. Ukrepi vključujejo izboljšanje storitev zdravstvenega varstva, nujno pomoč podjetjem v težavah, začasno subvencioniranje plač in večje javne naložbe. Poleg tega je Estonija napovedala ukrepe, ki ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem. Ti ukrepi vključujejo posojila in jamstva za posojila podjetjem v višini 8,7 % BDP. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Estonija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (14) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Estonije v letu 2020 znašal –8,3 % BDP, v letu 2021 pa –3,4 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP, in sicer naj bi v letu 2021 dosegel 22,6 % BDP. V spomladanski napovedi Komisije 2020 je predviden manjši javnofinančni primanjkljaj za leto 2020 v primerjavi s programom stabilnosti za leto 2020, kar odraža razlike v makroekonomskih projekcijah. |
| --- | --- |

(14)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Estonije v letu 2020 znašal –8,3 % BDP, v letu 2021 pa –3,4 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP, in sicer naj bi v letu 2021 dosegel 22,6 % BDP. V spomladanski napovedi Komisije 2020 je predviden manjši javnofinančni primanjkljaj za leto 2020 v primerjavi s programom stabilnosti za leto 2020, kar odraža razlike v makroekonomskih projekcijah.

| (15) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Estonija v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Estonija v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

| (16) | Estonska vlada je od 12. marca 2020 do 17. maja 2020 razglasila izredne razmere zaradi pandemije COVID-19. S takojšnjim odzivom je želela preprečiti nadaljnje širjenje virusa in zagotoviti čim bolj normalno delovanje estonskega gospodarstva. Omejitve za zaustavitev širjenja pandemije so močno vplivale na gospodarstvo. Od razglasitve izrednih razmer se je število registriranih brezposelnih povečalo za 35 %. Največje število na novo brezposelnih je bilo registriranih v sektorjih prodaje na drobno, storitev za stranke, gradbeništva, gostinstva, nastanitev in organizacije dogodkov. Stopnja brezposelnosti naj bi se v letu 2020 povišala na 9,2 %, v letu 2021 pa znižala na 6,5 %. Estonski parlament je 15. aprila 2020 odobril rebalans proračuna za leto 2020. Uvedeni so bili novi ukrepi, katerih cilj je ohraniti delovna mesta, preprečiti množična odpuščanja in zagotoviti likvidnost podjetij. Proračun vsebuje številne ukrepe, vključno s podporo zdravstvenemu sektorju, občinam in nekaterim naložbenim programom ter neciljno usmerjeno likvidnostno podporo podjetjem (kot so jamstvene sheme in odlogi plačila davkov). Nekateri posebni ukrepi so namenjeni mikropodjetjem in turističnemu sektorju, vključno z nekaterimi ciljno usmerjenimi ukrepi za najbolj prizadete regije. Uvedeni so bili dodatni davčni ukrepi, kot je začasno znižanje trošarin na dizelsko gorivo, zemeljski plin in električno energijo. Sveženj ukrepov predvideva začasno prekinitev državnih prispevkov v drugi steber pokojninskega sistema. |
| --- | --- |

(16)

Estonska vlada je od 12. marca 2020 do 17. maja 2020 razglasila izredne razmere zaradi pandemije COVID-19. S takojšnjim odzivom je želela preprečiti nadaljnje širjenje virusa in zagotoviti čim bolj normalno delovanje estonskega gospodarstva. Omejitve za zaustavitev širjenja pandemije so močno vplivale na gospodarstvo. Od razglasitve izrednih razmer se je število registriranih brezposelnih povečalo za 35 %. Največje število na novo brezposelnih je bilo registriranih v sektorjih prodaje na drobno, storitev za stranke, gradbeništva, gostinstva, nastanitev in organizacije dogodkov. Stopnja brezposelnosti naj bi se v letu 2020 povišala na 9,2 %, v letu 2021 pa znižala na 6,5 %. Estonski parlament je 15. aprila 2020 odobril rebalans proračuna za leto 2020. Uvedeni so bili novi ukrepi, katerih cilj je ohraniti delovna mesta, preprečiti množična odpuščanja in zagotoviti likvidnost podjetij. Proračun vsebuje številne ukrepe, vključno s podporo zdravstvenemu sektorju, občinam in nekaterim naložbenim programom ter neciljno usmerjeno likvidnostno podporo podjetjem (kot so jamstvene sheme in odlogi plačila davkov). Nekateri posebni ukrepi so namenjeni mikropodjetjem in turističnemu sektorju, vključno z nekaterimi ciljno usmerjenimi ukrepi za najbolj prizadete regije. Uvedeni so bili dodatni davčni ukrepi, kot je začasno znižanje trošarin na dizelsko gorivo, zemeljski plin in električno energijo. Sveženj ukrepov predvideva začasno prekinitev državnih prispevkov v drugi steber pokojninskega sistema.

| (17) | Estonija je sprejela pomembne ukrepe za zajezitev širjenja COVID-19 in njegovega učinka na zdravje. Kljub temu je pandemija COVID-19 razkrila nekatere strukturne pomanjkljivosti zdravstvenega sistema, ki so povezane z omejeno razpoložljivostjo finančnih in človeških virov. Odpornost sistema je ogrožena zaradi pomanjkanja zdravstvenih delavcev, neenakega dostopa do primarnega zdravstvenega varstva in razpoložljivosti nujno potrebnih medicinskih izdelkov. Izziv za Estonijo je tudi odprava zaostankov, ki so nastali zato, ker so bila določena zdravljenja zaradi izrednih razmer odložena in nedostopna. Poleg tega so bile neizpolnjene potrebe po zdravstveni oskrbi (po lastnem poročanju) v Estoniji že pred pandemijo COVID-19 med najvišjimi v Uniji, in sicer zaradi dolgih čakalnih dob za primarno zdravstveno varstvo in specialistično oskrbo. Ti dejavniki in tveganja, povezana z načinom življenja, so očitni razlogi za slabo zdravstveno stanje prebivalstva. Povečanje dostopnosti in odpornosti zdravstvenega sistema je predpogoj za zagotovitev učinkovitega odziva na širjenje pandemije in reševanje izzivov, povezanih z zdravstvenim stanjem prebivalstva. |
| --- | --- |

(17)

Estonija je sprejela pomembne ukrepe za zajezitev širjenja COVID-19 in njegovega učinka na zdravje. Kljub temu je pandemija COVID-19 razkrila nekatere strukturne pomanjkljivosti zdravstvenega sistema, ki so povezane z omejeno razpoložljivostjo finančnih in človeških virov. Odpornost sistema je ogrožena zaradi pomanjkanja zdravstvenih delavcev, neenakega dostopa do primarnega zdravstvenega varstva in razpoložljivosti nujno potrebnih medicinskih izdelkov. Izziv za Estonijo je tudi odprava zaostankov, ki so nastali zato, ker so bila določena zdravljenja zaradi izrednih razmer odložena in nedostopna. Poleg tega so bile neizpolnjene potrebe po zdravstveni oskrbi (po lastnem poročanju) v Estoniji že pred pandemijo COVID-19 med najvišjimi v Uniji, in sicer zaradi dolgih čakalnih dob za primarno zdravstveno varstvo in specialistično oskrbo. Ti dejavniki in tveganja, povezana z načinom življenja, so očitni razlogi za slabo zdravstveno stanje prebivalstva. Povečanje dostopnosti in odpornosti zdravstvenega sistema je predpogoj za zagotovitev učinkovitega odziva na širjenje pandemije in reševanje izzivov, povezanih z zdravstvenim stanjem prebivalstva.

| (18) | Izboljšanje ustreznosti mreže socialne varnosti je dolgotrajni izziv v Estoniji. V primerjavi s povprečjem EU so bile socialne ugodnosti v Estoniji že pred trenutno krizo ocenjene kot manj učinkovite pri zniževanju stopnje revščine. Poleg tega obstajajo vrzeli v pokritosti sistema denarnih nadomestil za brezposelnost za osebe z nestandardnimi oblikami dela in osebe s kratko delovno dobo. Zaradi negativnega učinka pandemije COVID-19 na zaposlovanje in dohodke ter pomanjkanja ustrezne pokritosti bi se lahko povečala revščina, zlasti med gospodinjstvi brez delovno aktivnih članov. Estonija je uvedla začasno shemo skrajšanega delovnega časa kot posebno subvencijo, s katero naj bi prizadetim podjetjem pomagala ohraniti delovna mesta. Ta ukrep je omejen na dva meseca, kar morda ne bo zadostovalo za ublažitev posledic krize, saj lahko težave trajajo dlje in šele pozneje dosežejo nekatere gospodarske sektorje. Zaradi pandemije COVID-19 so se zaostrile težave pri zagotavljanju cenovno dostopnih in razpoložljivih socialnih storitev, vključno s storitvami dolgotrajne oskrbe, zlasti za starejše, invalide in osebe z nizkimi dohodki. Ohranitev načrta za razvoj integriranega zagotavljanja socialnih in zdravstvenih storitev bi pripomogla k reševanju teh izzivov. Pomembno je zagotoviti smiselno in pravočasno vključitev socialnih partnerjev v oblikovanje procesa izhoda iz krize in okrevanja ter povečati njihove zmogljivosti v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(18)

Izboljšanje ustreznosti mreže socialne varnosti je dolgotrajni izziv v Estoniji. V primerjavi s povprečjem EU so bile socialne ugodnosti v Estoniji že pred trenutno krizo ocenjene kot manj učinkovite pri zniževanju stopnje revščine. Poleg tega obstajajo vrzeli v pokritosti sistema denarnih nadomestil za brezposelnost za osebe z nestandardnimi oblikami dela in osebe s kratko delovno dobo. Zaradi negativnega učinka pandemije COVID-19 na zaposlovanje in dohodke ter pomanjkanja ustrezne pokritosti bi se lahko povečala revščina, zlasti med gospodinjstvi brez delovno aktivnih članov. Estonija je uvedla začasno shemo skrajšanega delovnega časa kot posebno subvencijo, s katero naj bi prizadetim podjetjem pomagala ohraniti delovna mesta. Ta ukrep je omejen na dva meseca, kar morda ne bo zadostovalo za ublažitev posledic krize, saj lahko težave trajajo dlje in šele pozneje dosežejo nekatere gospodarske sektorje. Zaradi pandemije COVID-19 so se zaostrile težave pri zagotavljanju cenovno dostopnih in razpoložljivih socialnih storitev, vključno s storitvami dolgotrajne oskrbe, zlasti za starejše, invalide in osebe z nizkimi dohodki. Ohranitev načrta za razvoj integriranega zagotavljanja socialnih in zdravstvenih storitev bi pripomogla k reševanju teh izzivov. Pomembno je zagotoviti smiselno in pravočasno vključitev socialnih partnerjev v oblikovanje procesa izhoda iz krize in okrevanja ter povečati njihove zmogljivosti v zvezi s tem.

| (19) | Kriza zaradi COVID-19 je prizadela estonska podjetja v številnih sektorjih, najbolj pa mala in srednja podjetja (MSP). Negativni učinek na gospodarske dejavnosti ni bil le posledica omejitev, ampak tudi vse manjšega povpraševanja na izvoznih trgih in motenj svetovnih vrednostnih verig. Ukrepi za likvidnostno podporo, ki jih je sprejela vlada, so zasnovani tako, da pomagajo ublažiti učinek, vendar bo njihovo hitro in učinkovito izvajanje ključnega pomena za podpiranje poslovno vzdržnih podjetij v vseh prizadetih sektorjih in ohranitev odpornosti bančnega sektorja. Poleg tega lahko odlogi plačila davkov in posojil prispevajo k izboljšanju denarnega toka MSP. Okrevanje bo odvisno tudi od tega, kako dobro bodo naložbe usmerjene. V trenutni krizi je prišel do izraza pomen digitalnih in inovativnih rešitev za delovanje gospodarstva. Medtem ko je e-uprava delovala dobro, bi se lahko z nadaljnjo digitalizacijo MSP povečala njihova odpornost, pospešilo okrevanje in srednjeročno povečala produktivnost. V zadnjih letih je gospodarstvo kot celota vse bolj digitalizirano. Vendar je bilo uvajanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij v proizvodnji do zdaj počasno. Medtem ko se je splošna uspešnost Estonije na področju inovacij leta 2019 izboljšala, so stopnje inovacijskih zmogljivosti in dejavnosti, ki temeljijo na raziskavah, v poslovnem sektorju še vedno nizke. Z inovacijami, ki temeljijo na raziskavah, in uvedbo inovativnih rešitev v podjetjih bi se lahko izboljšal konkurenčni položaj države in spodbudila gospodarska rast. Da bi podjetja po krizi zaradi COVID-19 lažje okrevala, bo pomembno zagotoviti zadosten dostop do financiranja, med drugim tudi do lastniškega financiranja za zagonska podjetja. |
| --- | --- |

(19)

Kriza zaradi COVID-19 je prizadela estonska podjetja v številnih sektorjih, najbolj pa mala in srednja podjetja (MSP). Negativni učinek na gospodarske dejavnosti ni bil le posledica omejitev, ampak tudi vse manjšega povpraševanja na izvoznih trgih in motenj svetovnih vrednostnih verig. Ukrepi za likvidnostno podporo, ki jih je sprejela vlada, so zasnovani tako, da pomagajo ublažiti učinek, vendar bo njihovo hitro in učinkovito izvajanje ključnega pomena za podpiranje poslovno vzdržnih podjetij v vseh prizadetih sektorjih in ohranitev odpornosti bančnega sektorja. Poleg tega lahko odlogi plačila davkov in posojil prispevajo k izboljšanju denarnega toka MSP. Okrevanje bo odvisno tudi od tega, kako dobro bodo naložbe usmerjene. V trenutni krizi je prišel do izraza pomen digitalnih in inovativnih rešitev za delovanje gospodarstva. Medtem ko je e-uprava delovala dobro, bi se lahko z nadaljnjo digitalizacijo MSP povečala njihova odpornost, pospešilo okrevanje in srednjeročno povečala produktivnost. V zadnjih letih je gospodarstvo kot celota vse bolj digitalizirano. Vendar je bilo uvajanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij v proizvodnji do zdaj počasno. Medtem ko se je splošna uspešnost Estonije na področju inovacij leta 2019 izboljšala, so stopnje inovacijskih zmogljivosti in dejavnosti, ki temeljijo na raziskavah, v poslovnem sektorju še vedno nizke. Z inovacijami, ki temeljijo na raziskavah, in uvedbo inovativnih rešitev v podjetjih bi se lahko izboljšal konkurenčni položaj države in spodbudila gospodarska rast. Da bi podjetja po krizi zaradi COVID-19 lažje okrevala, bo pomembno zagotoviti zadosten dostop do financiranja, med drugim tudi do lastniškega financiranja za zagonska podjetja.

| (20) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Kot je navedeno zlasti v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu Estonije, njena trajnostna rast temelji na napredku pri razogljičenju z zmanjšanjem ogljične intenzivnosti v energetskem, prometnem in gradbenem sektorju, prestrukturiranjem industrije oljnega skrilavca in izboljšanjem produktivnosti virov, vključno z izvajanjem poslovnih modelov krožnega gospodarstva. Produktivnost virov v Estoniji je med najnižjimi v Uniji, medtem ko so ravni porabe energije nad povprečjem EU. Celovita strategija za krožno gospodarstvo, ki bi dopolnjevala nacionalni energetski in podnebni načrt, bi lahko pripomogla k prehodu v smeri razogljičenja, zmanjšanju negativnih vplivov industrije oljnega skrilavca na okolje in spodbujanju gospodarstva. Ker je Estonija periferna država z nizko gostoto prebivalstva, je dobro delujoč in povezan prometni sistem ključen za njene gospodarske dejavnosti in izvoz. Estonska prometna infrastruktura se sooča z nekaterimi pomanjkljivostmi v smislu povezljivosti in trajnostnosti. Železniški in intermodalni promet še vedno nista dovolj razvita. Emisije toplogrednih plinov iz cestnega prometa so se v zadnjih letih povečale, energija iz obnovljivih virov v prometu pa ostaja pod nacionalnimi cilji. Projekt Rail Baltica in projekti na področju energetskih povezav so med ključnimi prednostnimi naložbami Estonije, katerih cilj je izboljšanje njene varnosti in povezovanja v notranji trg. Spodbujanje naložbenih projektov, ki upoštevajo okoljske in podnebne vidike, je ključnega pomena za trajnostno okrevanje gospodarstva in zmanjšanje regionalnih razlik. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Estoniji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Estoniji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(20)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Kot je navedeno zlasti v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu Estonije, njena trajnostna rast temelji na napredku pri razogljičenju z zmanjšanjem ogljične intenzivnosti v energetskem, prometnem in gradbenem sektorju, prestrukturiranjem industrije oljnega skrilavca in izboljšanjem produktivnosti virov, vključno z izvajanjem poslovnih modelov krožnega gospodarstva. Produktivnost virov v Estoniji je med najnižjimi v Uniji, medtem ko so ravni porabe energije nad povprečjem EU. Celovita strategija za krožno gospodarstvo, ki bi dopolnjevala nacionalni energetski in podnebni načrt, bi lahko pripomogla k prehodu v smeri razogljičenja, zmanjšanju negativnih vplivov industrije oljnega skrilavca na okolje in spodbujanju gospodarstva. Ker je Estonija periferna država z nizko gostoto prebivalstva, je dobro delujoč in povezan prometni sistem ključen za njene gospodarske dejavnosti in izvoz. Estonska prometna infrastruktura se sooča z nekaterimi pomanjkljivostmi v smislu povezljivosti in trajnostnosti. Železniški in intermodalni promet še vedno nista dovolj razvita. Emisije toplogrednih plinov iz cestnega prometa so se v zadnjih letih povečale, energija iz obnovljivih virov v prometu pa ostaja pod nacionalnimi cilji. Projekt Rail Baltica in projekti na področju energetskih povezav so med ključnimi prednostnimi naložbami Estonije, katerih cilj je izboljšanje njene varnosti in povezovanja v notranji trg. Spodbujanje naložbenih projektov, ki upoštevajo okoljske in podnebne vidike, je ključnega pomena za trajnostno okrevanje gospodarstva in zmanjšanje regionalnih razlik. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Estoniji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Estoniji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (21) | Estonski bančni sektor je na splošno zdrav, vendar tveganja pranja denarja še vedno obstajajo. Čeprav so bili sprejeti ukrepi za omejitev izpostavljenosti tveganjem z zmanjšanjem bančnih vlog nerezidentov, nacionalna ocena tveganja ne zajema drugih produktov, ki bi lahko predstavljali tveganja, kot so skrbniške storitve za nerezidenčne stranke. S posodobitvijo nacionalne ocene tveganja bi se zagotovila ustrezna opredelitev tveganj in omogočilo izvajanje potrebnih blažilnih ukrepov. Čeprav so bili zoper banke in plačilne institucije, ki ne izpolnjujejo zahtev, sprejeti nadzorni ukrepi, je mogoče še bolj povečati učinkovitost nadzora in izvrševanja. Predvsem še ni bil sprejet sklop zakonodajnih aktov za okrepitev preventivnega okvira in zaplemb ter povečanje števila upravnih sankcij. Preiskave primerov pranja denarja napredujejo počasi. Estonski organ za finančni nadzor še nima dovolj okrepljenih zmogljivosti, pri nadzoru, zlasti pri tematskih inšpekcijskih pregledih na kraju samem, pa se pristop, ki temelji na tveganju, še ne izvaja v celoti. Izmenjava informacij med finančnoobveščevalno enoto in organom kazenskega pregona ni dovolj proaktivna. |
| --- | --- |

(21)

Estonski bančni sektor je na splošno zdrav, vendar tveganja pranja denarja še vedno obstajajo. Čeprav so bili sprejeti ukrepi za omejitev izpostavljenosti tveganjem z zmanjšanjem bančnih vlog nerezidentov, nacionalna ocena tveganja ne zajema drugih produktov, ki bi lahko predstavljali tveganja, kot so skrbniške storitve za nerezidenčne stranke. S posodobitvijo nacionalne ocene tveganja bi se zagotovila ustrezna opredelitev tveganj in omogočilo izvajanje potrebnih blažilnih ukrepov. Čeprav so bili zoper banke in plačilne institucije, ki ne izpolnjujejo zahtev, sprejeti nadzorni ukrepi, je mogoče še bolj povečati učinkovitost nadzora in izvrševanja. Predvsem še ni bil sprejet sklop zakonodajnih aktov za okrepitev preventivnega okvira in zaplemb ter povečanje števila upravnih sankcij. Preiskave primerov pranja denarja napredujejo počasi. Estonski organ za finančni nadzor še nima dovolj okrepljenih zmogljivosti, pri nadzoru, zlasti pri tematskih inšpekcijskih pregledih na kraju samem, pa se pristop, ki temelji na tveganju, še ne izvaja v celoti. Izmenjava informacij med finančnoobveščevalno enoto in organom kazenskega pregona ni dovolj proaktivna.

| (22) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(22)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

| (23) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Estonija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(23)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Estonija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (24) | Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Estonija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine. |
| --- | --- |

(24)

Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Estonija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine.

| (25) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Estonije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Estonijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Estoniji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(25)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Estonije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Estonijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Estoniji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (26) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (9) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj – |
| --- | --- |

(26)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (9) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

PRIPOROČA, da Estonija v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Izboljša dostopnost in odpornost zdravstvenega sistema, med drugim tudi z odpravo pomanjkanja zdravstvenih delavcev, okrepitvijo primarnega zdravstvenega varstva in zagotavljanjem zadostnih nujno potrebnih medicinskih izdelkov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveča ustreznost mreže socialne varnosti, med drugim tudi z razširitvijo kritja denarnih nadomestil za brezposelnost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev gospodarskega okrevanja. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na digitalizacijo podjetij, raziskave in inovacije, čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, učinkovito rabo virov ter trajnostni promet, in na ta način prispeva k postopnemu razogljičenju gospodarstva. Podpre inovacijske zmogljivosti malih in srednjih podjetij ter zagotovi zadosten dostop do financiranja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | okrepi prizadevanja za zagotovitev učinkovitega nadzora in izvrševanja okvira za preprečevanje pranja denarja. |
| --- | --- |

4.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 30.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  UL C 320, 10.9.2018, str. 24.

7

(8)  Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so porazdeljene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

8

(9)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/39

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Irske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Irske za leto 2020

(2020/C 282/07)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Irsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Irsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja.

| (2) | Poročilo o državi za Irsko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Irske pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Irske pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Irskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ta neravnotežja so povezana zlasti z visokim javnim dolgom, zasebnim dolgom in neto zunanjimi obveznostmi. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Irsko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Irske pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Irske pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Irskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ta neravnotežja so povezana zlasti z visokim javnim dolgom, zasebnim dolgom in neto zunanjimi obveznostmi.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Irska se spodbuja, naj v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Irska se spodbuja, naj v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah. To pomeni znatno tveganje poglabljanja regionalnih razlik na Irskem. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah. To pomeni znatno tveganje poglabljanja regionalnih razlik na Irskem. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Irska je 21. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 30. aprila 2020 pa program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Irska je 21. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 30. aprila 2020 pa program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Irsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. |
| --- | --- |

(11)

Za Irsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga.

| (12) | V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,4 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 7,4 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 4,1 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 58,8 % BDP v letu 2019 povečal na 69,1 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,4 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 7,4 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 4,1 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 58,8 % BDP v letu 2019 povečal na 69,1 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (13) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Irska v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebno prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali približno 2,0 % BDP. Ukrepi vključujejo podporo za zaposlovanje in brezposelnost v dvanajsttedenskem obdobju (približno 1,4 % BDP) in dodatne odhodke za povečanje zmogljivosti in dostopnosti zdravstvenega sistema (približno 0,6 % BDP). Poleg tega je Irska napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetij, ki je v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjena na približno 0,3 % BDP. Ti ukrepi vključujejo kreditna jamstva in različne posojilne sheme, začasno ukinitev obresti in kazni za nekatere zamude pri plačilih s strani delodajalcev, začasno ukinitev dejavnosti izterjave dolgov in do trimesečno prekinitev odplačevanja posojil za podjetja. Vlada je 2. maja 2020 napovedala nov paket dolžniških in lastniških podpornih ukrepov za podjetja v višini približno 2 % BDP, ki niso bili vključeni v program stabilnosti za leto 2020 ali v napoved Komisije. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Irska, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(13)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Irska v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebno prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali približno 2,0 % BDP. Ukrepi vključujejo podporo za zaposlovanje in brezposelnost v dvanajsttedenskem obdobju (približno 1,4 % BDP) in dodatne odhodke za povečanje zmogljivosti in dostopnosti zdravstvenega sistema (približno 0,6 % BDP). Poleg tega je Irska napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetij, ki je v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjena na približno 0,3 % BDP. Ti ukrepi vključujejo kreditna jamstva in različne posojilne sheme, začasno ukinitev obresti in kazni za nekatere zamude pri plačilih s strani delodajalcev, začasno ukinitev dejavnosti izterjave dolgov in do trimesečno prekinitev odplačevanja posojil za podjetja. Vlada je 2. maja 2020 napovedala nov paket dolžniških in lastniških podpornih ukrepov za podjetja v višini približno 2 % BDP, ki niso bili vključeni v program stabilnosti za leto 2020 ali v napoved Komisije. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Irska, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (14) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Irske v letu 2020 znašal –5,6 % BDP, v letu 2021 pa –2,9 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 66,4 % BDP v letu 2020 in 66,7 % v letu 2021. |
| --- | --- |

(14)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Irske v letu 2020 znašal –5,6 % BDP, v letu 2021 pa –2,9 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 66,4 % BDP v letu 2020 in 66,7 % v letu 2021.

| (15) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Irska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Irska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

| (16) | Pandemija COVID-19 je močno prizadela Irsko v prvi polovici leta 2020, zaradi česar je zdravstveni sistem pod izjemnim pritiskom. Irska je uvedla nujne ukrepe za okrepitev zdravstvenega sistema in zajezitvene ukrepe, da bi ublažila pandemijo, ki je močno omejila gospodarsko aktivnost v nekaterih sektorjih. Poleg tega je vlada uvedla vrsto gospodarskih ukrepov za čim večjo ublažitev posledic krize zaradi COVID-19. Med njimi so sheme subvencioniranja plač za zaščito delovnih mest, socialni prejemki, začasne prepovedi zviševanja najemnin in prisilnih izselitev, pa tudi ukrepi v zvezi z likvidnostjo in kreditno podporo za podjetja. Čeprav je namen teh ukrepov zmanjšanje ekonomskega šoka pandemije, je tveganje znatne izgube proizvodnje, stečajev in insolventnosti ter povečanja brezposelnosti in števila oseb, ki jim grozi revščina, še vedno veliko. |
| --- | --- |

(16)

Pandemija COVID-19 je močno prizadela Irsko v prvi polovici leta 2020, zaradi česar je zdravstveni sistem pod izjemnim pritiskom. Irska je uvedla nujne ukrepe za okrepitev zdravstvenega sistema in zajezitvene ukrepe, da bi ublažila pandemijo, ki je močno omejila gospodarsko aktivnost v nekaterih sektorjih. Poleg tega je vlada uvedla vrsto gospodarskih ukrepov za čim večjo ublažitev posledic krize zaradi COVID-19. Med njimi so sheme subvencioniranja plač za zaščito delovnih mest, socialni prejemki, začasne prepovedi zviševanja najemnin in prisilnih izselitev, pa tudi ukrepi v zvezi z likvidnostjo in kreditno podporo za podjetja. Čeprav je namen teh ukrepov zmanjšanje ekonomskega šoka pandemije, je tveganje znatne izgube proizvodnje, stečajev in insolventnosti ter povečanja brezposelnosti in števila oseb, ki jim grozi revščina, še vedno veliko.

| (17) | Že pred pandemijo COVID-19 so bolnišnice delovale skoraj s polnimi zmogljivostmi, stopnja zasedenosti postelj za akutno oskrbo pa je bila med najvišjimi v državah OECD. Razlog za to je bilo predvsem pomanjkanje univerzalnega dostopa do primarnega zdravstvenega varstva in precejšnja odvisnost od bolnišnične oskrbe. Izzivi v zvezi z zaposlovanjem in zadržanjem osebja so povzročili pomanjkanje delovne sile na področju zdravstvene nege v nekaterih regijah in bolnišnicah. Zagotavljanje dolgotrajne oskrbe na domu ni bilo zadostno in upravičenost do nje ni bila zakonsko utemeljena, politike pa so spodbujale uporabo institucionalne oskrbe. Zaradi COVID-19 je zdravstveni sistem pod večjim pritiskom kot kadar koli doslej. Pravočasno so bili vzpostavljeni izredni ukrepi za povečanje zmogljivosti bolnišnic in zagotavljanje začasnih splošnih zdravstvenih storitev. Vendar pa mora Irska na srednji rok še vedno obravnavati strukturno omejeno učinkovitost, prožnost, odpornost in dostopnost svojega zdravstvenega sistema. Ambiciozna reforma Sláintecare naj bi dosegla rezultate glede univerzalno dostopnega in trajnostnega zdravstvenega sistema. Vendar je treba izboljšati načrte za njeno izvajanje, in sicer v zvezi z njenimi mejniki in razlago napredka pri dostopu javnosti do primarnega zdravstvenega varstva v času izvajanja, dokler ne bo dosežena splošna pokritost. K pravočasnemu izvajanju univerzalnega zdravstvenega varstva lahko prispevata opredelitev jasnih mejnikov in rokov ter zanesljiv okvir spremljanja. Za izvajanje reform dolgotrajne oskrbe, vključno z novimi načini dela v skupnosti s podporo za oskrbo na domu in reorganizacijo virov zdravstvene nege, bi lahko bili potrebni pregled stanja obstoječih zmogljivosti, projekcije prihodnje rasti povpraševanja in ustrezna analiza vrzeli, sledil pa bi jim načrt za izvedbo. |
| --- | --- |

(17)

Že pred pandemijo COVID-19 so bolnišnice delovale skoraj s polnimi zmogljivostmi, stopnja zasedenosti postelj za akutno oskrbo pa je bila med najvišjimi v državah OECD. Razlog za to je bilo predvsem pomanjkanje univerzalnega dostopa do primarnega zdravstvenega varstva in precejšnja odvisnost od bolnišnične oskrbe. Izzivi v zvezi z zaposlovanjem in zadržanjem osebja so povzročili pomanjkanje delovne sile na področju zdravstvene nege v nekaterih regijah in bolnišnicah. Zagotavljanje dolgotrajne oskrbe na domu ni bilo zadostno in upravičenost do nje ni bila zakonsko utemeljena, politike pa so spodbujale uporabo institucionalne oskrbe. Zaradi COVID-19 je zdravstveni sistem pod večjim pritiskom kot kadar koli doslej. Pravočasno so bili vzpostavljeni izredni ukrepi za povečanje zmogljivosti bolnišnic in zagotavljanje začasnih splošnih zdravstvenih storitev. Vendar pa mora Irska na srednji rok še vedno obravnavati strukturno omejeno učinkovitost, prožnost, odpornost in dostopnost svojega zdravstvenega sistema. Ambiciozna reforma Sláintecare naj bi dosegla rezultate glede univerzalno dostopnega in trajnostnega zdravstvenega sistema. Vendar je treba izboljšati načrte za njeno izvajanje, in sicer v zvezi z njenimi mejniki in razlago napredka pri dostopu javnosti do primarnega zdravstvenega varstva v času izvajanja, dokler ne bo dosežena splošna pokritost. K pravočasnemu izvajanju univerzalnega zdravstvenega varstva lahko prispevata opredelitev jasnih mejnikov in rokov ter zanesljiv okvir spremljanja. Za izvajanje reform dolgotrajne oskrbe, vključno z novimi načini dela v skupnosti s podporo za oskrbo na domu in reorganizacijo virov zdravstvene nege, bi lahko bili potrebni pregled stanja obstoječih zmogljivosti, projekcije prihodnje rasti povpraševanja in ustrezna analiza vrzeli, sledil pa bi jim načrt za izvedbo.

| (18) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 7,4 %, leta 2021 pa rahlo znižala na 7 %. Vlada je za to, da bi se odzvala na pandemijo, v veliki meri uporabila politiko dohodkovne podpore in podpore pri zaposlovanju, zlasti sheme skrajšanega delovnega časa, ki bi jih bilo treba še naprej hitro izvajati. Sheme je treba pregledati in po potrebi razširiti, da bi ljudi lahko obdržali na delovnih mestih ali ohranili dohodke. Zaradi sorazmerno velikega števila ljudi, ki živijo v gospodinjstvih z nizko intenzivnostjo dela, so potrebna nadaljnja prizadevanja za spodbujanje individualiziranih strategij aktiviranja. Izzivi, s katerimi se sooča Irska glede revščine in kakovosti zaposlovanja ter podpore, tudi za invalide, so še vedno prisotni in jih bo pandemija verjetno še zaostrila. V okviru sodelovanja s socialnimi partnerji trenutne razmere kažejo, da si je treba še naprej prizadevati za izpopolnjevanje in prekvalificiranje, da bi izpolnili spreminjajoče se potrebe na trgu dela in pripravili delovno silo na prehod na podnebni in energetski prehod ter prehod na krožno gospodarstvo. V stanovanjskem sektorju je bilo ugotovljeno pomanjkanje znanj in spretnosti, pričakuje pa se, da se bodo med prehodom pokazale tudi druge pomanjkljivosti. V okviru pandemije COVID-19 je bistveno zagotoviti, da digitalizacija izobraževanja in dela ne bo povečala neenakosti v izobraževanju in socialnih neenakosti. |
| --- | --- |

(18)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 7,4 %, leta 2021 pa rahlo znižala na 7 %. Vlada je za to, da bi se odzvala na pandemijo, v veliki meri uporabila politiko dohodkovne podpore in podpore pri zaposlovanju, zlasti sheme skrajšanega delovnega časa, ki bi jih bilo treba še naprej hitro izvajati. Sheme je treba pregledati in po potrebi razširiti, da bi ljudi lahko obdržali na delovnih mestih ali ohranili dohodke. Zaradi sorazmerno velikega števila ljudi, ki živijo v gospodinjstvih z nizko intenzivnostjo dela, so potrebna nadaljnja prizadevanja za spodbujanje individualiziranih strategij aktiviranja. Izzivi, s katerimi se sooča Irska glede revščine in kakovosti zaposlovanja ter podpore, tudi za invalide, so še vedno prisotni in jih bo pandemija verjetno še zaostrila. V okviru sodelovanja s socialnimi partnerji trenutne razmere kažejo, da si je treba še naprej prizadevati za izpopolnjevanje in prekvalificiranje, da bi izpolnili spreminjajoče se potrebe na trgu dela in pripravili delovno silo na prehod na podnebni in energetski prehod ter prehod na krožno gospodarstvo. V stanovanjskem sektorju je bilo ugotovljeno pomanjkanje znanj in spretnosti, pričakuje pa se, da se bodo med prehodom pokazale tudi druge pomanjkljivosti. V okviru pandemije COVID-19 je bistveno zagotoviti, da digitalizacija izobraževanja in dela ne bo povečala neenakosti v izobraževanju in socialnih neenakosti.

| (19) | Vlada je izvedla različne ukrepe, da bi podprla ponudbo stanovanj, zaradi česar se je v dveh letih do septembra 2019 število dokončanih stanovanj na leto povečalo za skoraj 57 %. Zdi se, da je to skupaj z učinkovitimi makrobonitetnimi orodji pripomoglo k zmanjšanju inflacije cen stanovanjskih nepremičnin. Vendar dokončana stanovanja še vedno ne zadoščajo za pokritje povpraševanja. Cenovna dostopnost stanovanj predstavlja težavo za številna gospodinjstva, inflacija v najemniškem sektorju pa vztraja na visoki ravni. Izboljšana infrastruktura skupaj s prostorskim načrtovanjem bi lahko bila ključnega pomena za izboljšanje ponudbe stanovanj. Poleg tega bi lahko odpravljanje upravnih pomanjkljivosti glede davka na prazne gradbene parcele pripomoglo k izboljšanju cenovne dostopnosti stanovanj na srednji rok. Nezadostna ponudba socialnih stanovanj je še vedno velik izziv v zvezi s spodbujanjem vključevanja, tudi za najranljivejše skupine. Nedavni ukrepi politike so pospešili gradnjo socialnih stanovanj, vendar je bilo junija 2019 na Irskem na čakalnih seznamih za socialna stanovanja še vedno približno 68 700 gospodinjstev. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za kritje potreb preostalih gospodinjstev na trenutnih čakalnih seznamih in morebitnih novih prosilcev. Od približno 10 000 brezdomcev, registriranih na Irskem, je 3 500 otrok. To vzbuja pomisleke glede morebitnih tveganj za poglabljanje neenakosti, zakoreninjene revščine in socialne izključenosti. Starši samohranilci z otroki so med skupinami, ki jih je brezdomstvo najbolj prizadelo. Še vedno so prisotne precejšnje razlike med regijami in mesti, saj se je 69 % vseh brezdomcev nahajalo na širšem območju Dublina. |
| --- | --- |

(19)

Vlada je izvedla različne ukrepe, da bi podprla ponudbo stanovanj, zaradi česar se je v dveh letih do septembra 2019 število dokončanih stanovanj na leto povečalo za skoraj 57 %. Zdi se, da je to skupaj z učinkovitimi makrobonitetnimi orodji pripomoglo k zmanjšanju inflacije cen stanovanjskih nepremičnin. Vendar dokončana stanovanja še vedno ne zadoščajo za pokritje povpraševanja. Cenovna dostopnost stanovanj predstavlja težavo za številna gospodinjstva, inflacija v najemniškem sektorju pa vztraja na visoki ravni. Izboljšana infrastruktura skupaj s prostorskim načrtovanjem bi lahko bila ključnega pomena za izboljšanje ponudbe stanovanj. Poleg tega bi lahko odpravljanje upravnih pomanjkljivosti glede davka na prazne gradbene parcele pripomoglo k izboljšanju cenovne dostopnosti stanovanj na srednji rok. Nezadostna ponudba socialnih stanovanj je še vedno velik izziv v zvezi s spodbujanjem vključevanja, tudi za najranljivejše skupine. Nedavni ukrepi politike so pospešili gradnjo socialnih stanovanj, vendar je bilo junija 2019 na Irskem na čakalnih seznamih za socialna stanovanja še vedno približno 68 700 gospodinjstev. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za kritje potreb preostalih gospodinjstev na trenutnih čakalnih seznamih in morebitnih novih prosilcev. Od približno 10 000 brezdomcev, registriranih na Irskem, je 3 500 otrok. To vzbuja pomisleke glede morebitnih tveganj za poglabljanje neenakosti, zakoreninjene revščine in socialne izključenosti. Starši samohranilci z otroki so med skupinami, ki jih je brezdomstvo najbolj prizadelo. Še vedno so prisotne precejšnje razlike med regijami in mesti, saj se je 69 % vseh brezdomcev nahajalo na širšem območju Dublina.

| (20) | Domači bančni sistem je pomemben vir likvidnosti za irska podjetja. Pravočasen dostop do posojil lahko pomeni izziv za mala in srednja podjetja (MSP) ter podjetja brez zavarovanja ali že vzpostavljenih odnosov s posojilodajalcem. Irski organi in banke so uvedli številne ukrepe za odpravo finančnih težav, s katerimi se soočajo podjetja in gospodinjstva. Pomembno je, da ti ukrepi zagotavljajo potrebno likvidnost in spodbujajo trajnostne rešitve prestrukturiranja za posojilojemalce, katerih finančne težave so strogo povezane z izbruhom in v zvezi s katerimi se zato po prehodnem obdobju pričakuje ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja. Le tako uravnotežen pristop lahko pomaga podjetjem in gospodinjstvom premagati začasne izzive, ne da bi se s tem ogrozila (že sedaj šibka) dobičkonosnost in začetni napredek, ki ga je Irska v zadnjih letih dosegla pri izboljševanju finančne stabilnosti svojega bančnega sektorja. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. |
| --- | --- |

(20)

Domači bančni sistem je pomemben vir likvidnosti za irska podjetja. Pravočasen dostop do posojil lahko pomeni izziv za mala in srednja podjetja (MSP) ter podjetja brez zavarovanja ali že vzpostavljenih odnosov s posojilodajalcem. Irski organi in banke so uvedli številne ukrepe za odpravo finančnih težav, s katerimi se soočajo podjetja in gospodinjstva. Pomembno je, da ti ukrepi zagotavljajo potrebno likvidnost in spodbujajo trajnostne rešitve prestrukturiranja za posojilojemalce, katerih finančne težave so strogo povezane z izbruhom in v zvezi s katerimi se zato po prehodnem obdobju pričakuje ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja. Le tako uravnotežen pristop lahko pomaga podjetjem in gospodinjstvom premagati začasne izzive, ne da bi se s tem ogrozila (že sedaj šibka) dobičkonosnost in začetni napredek, ki ga je Irska v zadnjih letih dosegla pri izboljševanju finančne stabilnosti svojega bančnega sektorja. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja.

| (21) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Za ponovni zagon gospodarstva bo Irska morala doseči napredek pri ambicioznih naložbah na področju okolja, podnebja, energije in infrastrukture. Irska je v boju proti razogljičenju doslej zaostajala. Emisije toplogrednih plinov v prometu in v zvezi zgradbami so visoke in še naprej naraščajo. Irska ne bo izpolnila ciljev glede energijske učinkovitosti in obnovljivih virov energije za leto 2020. Irska je odvisna od uvoza energije in je ena od držav članic z najvišjimi cenami električne energije, kar bi lahko negativno vplivalo na okolje in konkurenčnost podjetij. Za preobrazbo Irske v podnebno nevtralno gospodarstvo bodo med drugim potrebna obsežna zasebna in javna vlaganja v daljšem obdobju, med drugim na področju energije iz obnovljivih virov, infrastrukture za električno energijo, energijske učinkovitosti in trajnostnega prometa. Podnebni akcijski načrt je verodostojna pobuda za obrnitev trenda emisij. Za učinkovito in trajnostno izvajanje njegovih politik in ukrepov bo treba ambicije pretvoriti v konkretne rezultate. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Irski lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območju iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Irski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(21)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Za ponovni zagon gospodarstva bo Irska morala doseči napredek pri ambicioznih naložbah na področju okolja, podnebja, energije in infrastrukture. Irska je v boju proti razogljičenju doslej zaostajala. Emisije toplogrednih plinov v prometu in v zvezi zgradbami so visoke in še naprej naraščajo. Irska ne bo izpolnila ciljev glede energijske učinkovitosti in obnovljivih virov energije za leto 2020. Irska je odvisna od uvoza energije in je ena od držav članic z najvišjimi cenami električne energije, kar bi lahko negativno vplivalo na okolje in konkurenčnost podjetij. Za preobrazbo Irske v podnebno nevtralno gospodarstvo bodo med drugim potrebna obsežna zasebna in javna vlaganja v daljšem obdobju, med drugim na področju energije iz obnovljivih virov, infrastrukture za električno energijo, energijske učinkovitosti in trajnostnega prometa. Podnebni akcijski načrt je verodostojna pobuda za obrnitev trenda emisij. Za učinkovito in trajnostno izvajanje njegovih politik in ukrepov bo treba ambicije pretvoriti v konkretne rezultate. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Irski lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območju iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Irski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (22) | Prizadevanja Irske za zmanjšanje proizvodne vrzeli med tujim in domačim sektorjem so še vedno šibka. Dobrodošla je neposredna podpora v okviru sklada inovacij za prelomne tehnologije za sodelovanje med podjetji in javnimi raziskovalnimi središči, na primer prek projektov sodelovanja med industrijo, vključno z MSP, in raziskovalnimi ustanovami. Čeprav Irska zagotavlja razmeroma visok znesek javne podpore za podjetja, se ta podpora v glavnem izvaja s shemo davčnih olajšav za raziskave in razvoj. Medtem ko so z nedavnimi spremembami proračuna za leto 2020 davčne olajšave postale privlačnejše za MSP, pa imajo od njih koristi predvsem večja mednarodna podjetja. Okvir za prihodnja delovna mesta na Irskem opredeljuje ključne ukrepe, ki bi lahko pomagali odpraviti pomanjkljivosti domačega gospodarstva, zlasti pobude za povečanje produktivnosti domačih podjetij, predvsem MSP. Pomembno je učinkovito izvajanje teh ukrepov. Kriza je poudarila tudi potrebe MSP po digitalizaciji, zlasti v zvezi z rešitvami za delo na daljavo, usposabljanjem delavcev in kibernetsko varnostjo. Digitalna infrastruktura je bistvenega pomena za povečanje produktivnosti MSP in spodbujanje podjetništva. Ultrahitra širokopasovna povezava je na voljo le v 5 % poslovnih prostorov na podeželju, kar je precej pod povprečjem Unije, ki znaša 29 %, prav tako pa je na Irskem fiksna širokopasovna povezava med najdražjimi v državah članicah. Ker je bila podpisana pogodba za večje javne naložbe v okviru nacionalnega načrta za širokopasovne povezave za odpravo infrastrukturnih vrzeli, je pomembno, da se pozorno spremlja in zagotovi pravočasno izvajanje vzpostavitve javno podprtega ultrahitrega širokopasovnega omrežja, zlasti na podeželskih območjih. |
| --- | --- |

(22)

Prizadevanja Irske za zmanjšanje proizvodne vrzeli med tujim in domačim sektorjem so še vedno šibka. Dobrodošla je neposredna podpora v okviru sklada inovacij za prelomne tehnologije za sodelovanje med podjetji in javnimi raziskovalnimi središči, na primer prek projektov sodelovanja med industrijo, vključno z MSP, in raziskovalnimi ustanovami. Čeprav Irska zagotavlja razmeroma visok znesek javne podpore za podjetja, se ta podpora v glavnem izvaja s shemo davčnih olajšav za raziskave in razvoj. Medtem ko so z nedavnimi spremembami proračuna za leto 2020 davčne olajšave postale privlačnejše za MSP, pa imajo od njih koristi predvsem večja mednarodna podjetja. Okvir za prihodnja delovna mesta na Irskem opredeljuje ključne ukrepe, ki bi lahko pomagali odpraviti pomanjkljivosti domačega gospodarstva, zlasti pobude za povečanje produktivnosti domačih podjetij, predvsem MSP. Pomembno je učinkovito izvajanje teh ukrepov. Kriza je poudarila tudi potrebe MSP po digitalizaciji, zlasti v zvezi z rešitvami za delo na daljavo, usposabljanjem delavcev in kibernetsko varnostjo. Digitalna infrastruktura je bistvenega pomena za povečanje produktivnosti MSP in spodbujanje podjetništva. Ultrahitra širokopasovna povezava je na voljo le v 5 % poslovnih prostorov na podeželju, kar je precej pod povprečjem Unije, ki znaša 29 %, prav tako pa je na Irskem fiksna širokopasovna povezava med najdražjimi v državah članicah. Ker je bila podpisana pogodba za večje javne naložbe v okviru nacionalnega načrta za širokopasovne povezave za odpravo infrastrukturnih vrzeli, je pomembno, da se pozorno spremlja in zagotovi pravočasno izvajanje vzpostavitve javno podprtega ultrahitrega širokopasovnega omrežja, zlasti na podeželskih območjih.

| (23) | Boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju je ključnega pomena za izboljšanje učinkovitosti in pravičnosti davčnih sistemov, kot je navedeno v priporočilu o ekonomski politiki euroobmočja iz leta 2020. Učinki prelivanja strategij davkoplačevalcev za agresivno davčno načrtovanje med državami članicami zahtevajo usklajeno delovanje nacionalnih politik, ki dopolnjujejo zakonodajo Unije. Irska je sprejela ukrepe za obravnavo praks agresivnega davčnega načrtovanja, tako da je izvajala mednarodne in na evropski ravni dogovorjene pobude ter sprejela nekatere dodatne ukrepe na nacionalni ravni. Vendar visoka raven plačil licenčnin in dividend kot odstotek BDP kaže, da podjetja uporabljajo irska davčna pravila, da bi izvajala agresivno davčno načrtovanje, zato bo treba oceniti učinkovitost nacionalnih pravil. Razširitev davčne osnove bi povečala odpornost prihodkov na gospodarska nihanja in nesistematične šoke ter okrepila delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Visoka koncentracija davkov od dohodkov pravnih oseb, pri čemer deset največjih podjetij plačuje 45 % davkov od dohodkov pravnih oseb, njihova nestanovitnost in potencialen prehodni značaj, skupaj z njihovim naraščajočim deležem v skupnih davčnih prihodkih (rekordnih 18,7 % v letu 2018) kažejo na tveganje previsoke odvisnosti od teh prejemkov za financiranje stalnih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(23)

Boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju je ključnega pomena za izboljšanje učinkovitosti in pravičnosti davčnih sistemov, kot je navedeno v priporočilu o ekonomski politiki euroobmočja iz leta 2020. Učinki prelivanja strategij davkoplačevalcev za agresivno davčno načrtovanje med državami članicami zahtevajo usklajeno delovanje nacionalnih politik, ki dopolnjujejo zakonodajo Unije. Irska je sprejela ukrepe za obravnavo praks agresivnega davčnega načrtovanja, tako da je izvajala mednarodne in na evropski ravni dogovorjene pobude ter sprejela nekatere dodatne ukrepe na nacionalni ravni. Vendar visoka raven plačil licenčnin in dividend kot odstotek BDP kaže, da podjetja uporabljajo irska davčna pravila, da bi izvajala agresivno davčno načrtovanje, zato bo treba oceniti učinkovitost nacionalnih pravil. Razširitev davčne osnove bi povečala odpornost prihodkov na gospodarska nihanja in nesistematične šoke ter okrepila delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Visoka koncentracija davkov od dohodkov pravnih oseb, pri čemer deset največjih podjetij plačuje 45 % davkov od dohodkov pravnih oseb, njihova nestanovitnost in potencialen prehodni značaj, skupaj z njihovim naraščajočim deležem v skupnih davčnih prihodkih (rekordnih 18,7 % v letu 2018) kažejo na tveganje previsoke odvisnosti od teh prejemkov za financiranje stalnih tekočih odhodkov.

| (24) | Kljub prizadevanjem za okrepitev okvira za boj proti pranju denarja se Irska še vedno sooča s tveganji zaradi svojega mednarodno usmerjenega gospodarstva, ki vključuje velik pritok neposrednih tujih naložb, in prisotnosti kompleksnih pravnih struktur s tujimi podporniki. Nacionalna ocena tveganja se pregleduje, da bi bolje odražala dejansko izpostavljenost tveganju, kar zadeva strokovnjake, vključene v zagotavljanje storitev podjetjem in skladom. Neustrezno razumevanje izpostavljenosti tveganju s strani teh strokovnjakov vodi v nezadostno poročanje o sumljivih transakcijah. Intenzivnost nadzora ni ustrezna za odpravo teh težav in ni utemeljena na pristopu, ki temelji na tveganju, kar ovira učinkovitost okvira za boj proti pranju denarja. Za podjetja je bil vzpostavljen nacionalni register dejanskih lastnikov, da se omeji tajnost in opredelijo dejanski lastniki. V prihodnje bo treba spremljati kakovost zagotovljenih informacij in učinkovitost registra. |
| --- | --- |

(24)

Kljub prizadevanjem za okrepitev okvira za boj proti pranju denarja se Irska še vedno sooča s tveganji zaradi svojega mednarodno usmerjenega gospodarstva, ki vključuje velik pritok neposrednih tujih naložb, in prisotnosti kompleksnih pravnih struktur s tujimi podporniki. Nacionalna ocena tveganja se pregleduje, da bi bolje odražala dejansko izpostavljenost tveganju, kar zadeva strokovnjake, vključene v zagotavljanje storitev podjetjem in skladom. Neustrezno razumevanje izpostavljenosti tveganju s strani teh strokovnjakov vodi v nezadostno poročanje o sumljivih transakcijah. Intenzivnost nadzora ni ustrezna za odpravo teh težav in ni utemeljena na pristopu, ki temelji na tveganju, kar ovira učinkovitost okvira za boj proti pranju denarja. Za podjetja je bil vzpostavljen nacionalni register dejanskih lastnikov, da se omeji tajnost in opredelijo dejanski lastniki. V prihodnje bo treba spremljati kakovost zagotovljenih informacij in učinkovitost registra.

| (25) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(25)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

| (26) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Irska prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(26)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Irska prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (27) | Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Irska bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine. |
| --- | --- |

(27)

Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Irska bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine.

| (28) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Irske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Irsko v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Irskem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(28)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Irske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Irsko v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Irskem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (29) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj. |
| --- | --- |

(29)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

| (30) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s posledicami pandemije COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je opredelila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilih 1, 2 in 4 spodaj – |
| --- | --- |

(30)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s posledicami pandemije COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je opredelila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilih 1, 2 in 4 spodaj –

PRIPOROČA, da Irska v letih 2020 in 2021 ukrepa, tako da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Izboljša dostopnost zdravstvenega sistema in poveča njegovo odpornost, vključno z odzivanjem na potrebe zdravstvenih delavcev in zagotavljanjem univerzalnega zdravstvenega zavarovanja za primarno varstvo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podpira zaposlovanje z razvojem znanj in spretnosti. Obravnava nevarnost digitalne vrzeli, tudi v izobraževalnem sektorju. Poveča ponudbo socialnih in cenovno dostopnih stanovanj; |
| --- | --- |

2.

| 3. | še naprej zagotavlja podporo podjetjem, predvsem MSP, zlasti z ukrepi, ki zagotavljajo njihovo likvidnost. Daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva. Osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, trajnostni javni prevoz, oskrbo z vodo in čiščenje voda, raziskave in inovacije ter digitalno infrastrukturo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | razširi davčno osnovo. Okrepi ukrepe za obravnavo elementov davčnega sistema, ki spodbujajo agresivno davčno načrtovanje, vključno s plačili v tujino. Zagotovi učinkovit nadzor in izvrševanje okvira za boj proti pranju denarja, kar zadeva strokovnjake, ki zagotavljajo storitve za sklade in podjetja. |
| --- | --- |

4.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 35.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/46 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/46

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Grčije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Grčije za leto 2020

(2020/C 282/08)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Grčija opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Grčija opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja.

| (2) | Poročilo o državi za Grčijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem sta bila ocenjena napredek Grčije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), in napredek Grčije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda na podlagi člena 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Grčiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Ugotovljena neravnotežja so zlasti povezana z visokim javnim dolgom, visokim deležem nedonosnih posojil v bilancah stanja bank in zunanjim sektorjem, in sicer v razmerah še vedno nizke potencialne rasti ter visoke brezposelnosti. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Grčijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem sta bila ocenjena napredek Grčije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), in napredek Grčije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda na podlagi člena 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Grčiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Ugotovljena neravnotežja so zlasti povezana z visokim javnim dolgom, visokim deležem nedonosnih posojil v bilancah stanja bank in zunanjim sektorjem, in sicer v razmerah še vedno nizke potencialne rasti ter visoke brezposelnosti.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Grčija se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Grčija se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po grških regijah, zlasti na območjih, ki se izrazito opirajo na turizem in, bolj splošno, na osebno poslovanje s potrošniki. To pomeni znatno tveganje za poglobitev regionalnih in teritorialnih razlik znotraj Grčije, obenem pa, da postane že opaženi trend poglabljanja razlik med glavnim mestom ter zlasti otoškimi in gorskimi regijami, ki se je v letih finančne krize še okrepilo, še bolj izrazit. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po grških regijah, zlasti na območjih, ki se izrazito opirajo na turizem in, bolj splošno, na osebno poslovanje s potrošniki. To pomeni znatno tveganje za poglobitev regionalnih in teritorialnih razlik znotraj Grčije, obenem pa, da postane že opaženi trend poglabljanja razlik med glavnim mestom ter zlasti otoškimi in gorskimi regijami, ki se je v letih finančne krize še okrepilo, še bolj izrazit. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Grčija je 30. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Grčija je 30. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Grčijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. |
| --- | --- |

(11)

Za Grčijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga.

| (12) | V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 1,5 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 4,7 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 0,2 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 176,6 % BDP v letu 2019 povečal na 188,8 % v letu 2020, nato pa zopet upadel na 176,8 % v letu 2021. Pri proračunskih projekcijah so upoštevana tveganja, in sicer tekoče pravdne zadeve ter obveznosti javne službe. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 1,5 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 4,7 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 0,2 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 176,6 % BDP v letu 2019 povečal na 188,8 % v letu 2020, nato pa zopet upadel na 176,8 % v letu 2021. Pri proračunskih projekcijah so upoštevana tveganja, in sicer tekoče pravdne zadeve ter obveznosti javne službe. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (13) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Grčija v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 5,4 % BDP. Ti ukrepi vključujejo začasno ekonomsko podporo za zaposlene, samozaposlene, posamezna podjetja in nekatere svobodne poklice, ki jih je prizadela pandemija, plačilo vračljivih predplačil podjetjem z zmanjšanim prometom, plačilo prispevkov za socialno varnost za zaposlene, katerih pogodbe o zaposlitvi so bile začasno prekinjene, odlog plačila davkov in prispevkov za socialno varnost, vključno s shemami obročnega odplačevanja davkov, za vsaj tri mesece za vsa podjetja, samozaposlene in zaposlene, ki jih je prizadela pandemija COVID-19, subvencioniranje obresti za posojila malim in srednjim podjetjem (MSP) ter višje odhodke za zdravstveno varstvo. Poleg tega je Grčija napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem. Ti ukrepi vključujejo zagotavljanje zavarovanja z denarnimi sredstvi prek grške razvojne banke, da se podpre bančno kreditiranje. Sicer pa so v spomladanski napovedi Komisije 2020 vsi odlogi plačila davkov prav tako obravnavani kot likvidnostni ukrepi brez negativnega proračunskega učinka v letu 2020. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Grčija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(13)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Grčija v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 5,4 % BDP. Ti ukrepi vključujejo začasno ekonomsko podporo za zaposlene, samozaposlene, posamezna podjetja in nekatere svobodne poklice, ki jih je prizadela pandemija, plačilo vračljivih predplačil podjetjem z zmanjšanim prometom, plačilo prispevkov za socialno varnost za zaposlene, katerih pogodbe o zaposlitvi so bile začasno prekinjene, odlog plačila davkov in prispevkov za socialno varnost, vključno s shemami obročnega odplačevanja davkov, za vsaj tri mesece za vsa podjetja, samozaposlene in zaposlene, ki jih je prizadela pandemija COVID-19, subvencioniranje obresti za posojila malim in srednjim podjetjem (MSP) ter višje odhodke za zdravstveno varstvo. Poleg tega je Grčija napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem. Ti ukrepi vključujejo zagotavljanje zavarovanja z denarnimi sredstvi prek grške razvojne banke, da se podpre bančno kreditiranje. Sicer pa so v spomladanski napovedi Komisije 2020 vsi odlogi plačila davkov prav tako obravnavani kot likvidnostni ukrepi brez negativnega proračunskega učinka v letu 2020. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Grčija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (14) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Grčije v letu 2020 znašal 6,4 % BDP, v letu 2021 pa 2,1 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 196,4 % BDP v letu 2020 in 182,6 % v letu 2021. |
| --- | --- |

(14)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Grčije v letu 2020 znašal 6,4 % BDP, v letu 2021 pa 2,1 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 196,4 % BDP v letu 2020 in 182,6 % v letu 2021.

| (15) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker Grčija v letu 2019 ni izpolnjevala pravila glede dolga in ker naj bi v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da je merilo glede dolga, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, izpolnjeno, merilo glede primanjkljaja pa ne. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker Grčija v letu 2019 ni izpolnjevala pravila glede dolga in ker naj bi v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da je merilo glede dolga, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, izpolnjeno, merilo glede primanjkljaja pa ne.

| (16) | Kar zadeva pandemijo COVID-19, se zdi, da je Grčija učinkovito ukrepala s pravočasnim odzivom in izvrševanjem omejitev, saj je bilo število potrjenih okužb doslej precej nizko. Vendar se pričakuje, da bo gospodarski učinek krize zaradi COVID-19 resen, saj je Grčija v primerjavi z drugimi državami članicami močno odvisna od sektorja turizma in prometnega sektorja. V sektorju turizma bi lahko Grčija izgubila velik delež prejemkov v primerjavi z letom 2019. Turizem je najpomembnejša izvozna storitev v grškem gospodarstvu in predstavlja 45 % izvoza storitev. Poleg tega se pričakuje, da bo tudi na sektor pomorskega prevoza, ki predstavlja 40 % izvoza storitev, vplivalo zmanjšanje povpraševanja, saj se svetovna trgovina zaradi pandemije upočasnjuje. Zaradi ukrepov omejitve gibanja, nižjih razpoložljivih dohodkov in povečane brezposelnosti se pričakuje, da se bo domače povpraševanje znatno zmanjšalo. |
| --- | --- |

(16)

Kar zadeva pandemijo COVID-19, se zdi, da je Grčija učinkovito ukrepala s pravočasnim odzivom in izvrševanjem omejitev, saj je bilo število potrjenih okužb doslej precej nizko. Vendar se pričakuje, da bo gospodarski učinek krize zaradi COVID-19 resen, saj je Grčija v primerjavi z drugimi državami članicami močno odvisna od sektorja turizma in prometnega sektorja. V sektorju turizma bi lahko Grčija izgubila velik delež prejemkov v primerjavi z letom 2019. Turizem je najpomembnejša izvozna storitev v grškem gospodarstvu in predstavlja 45 % izvoza storitev. Poleg tega se pričakuje, da bo tudi na sektor pomorskega prevoza, ki predstavlja 40 % izvoza storitev, vplivalo zmanjšanje povpraševanja, saj se svetovna trgovina zaradi pandemije upočasnjuje. Zaradi ukrepov omejitve gibanja, nižjih razpoložljivih dohodkov in povečane brezposelnosti se pričakuje, da se bo domače povpraševanje znatno zmanjšalo.

| (17) | Ob izbruhu COVID-19 je Grčija aktivirala nacionalni načrt za pandemijo in hitro sprejela vrsto povsem novih ukrepov, ki vključujejo strogo karanteno in fizično distanciranje, zlasti za tiste, za katere se sumi, da so bili v stiku z okuženimi. Organi so sprejeli širok nabor ukrepov za ublažitev ekonomskega in socialnega učinka v vrednosti do 10,5 % BDP v letu 2020. Ukrepi zajemajo fiskalne ukrepe v višini 5 % BDP z neto proračunskim učinkom v višini 3,7 % BDP ter začasne odloge plačila davkov in zavarovanje z denarnimi sredstvi za komercialne banke, ki bi lahko zagotovile do 3,6 % BDP dodatnih novih posojil, v višini dodatnega 1,9 % BDP. Javni zdravstveni sektor je prejel enkratno injekcijo v višini 273 milijonov EUR, ki bo krila na primer zaposlitev 2 000 dodatnih uslužbencev v zdravstvenem sektorju, nakup zdravstvene opreme in materiala ter okrepitev presejanja. |
| --- | --- |

(17)

Ob izbruhu COVID-19 je Grčija aktivirala nacionalni načrt za pandemijo in hitro sprejela vrsto povsem novih ukrepov, ki vključujejo strogo karanteno in fizično distanciranje, zlasti za tiste, za katere se sumi, da so bili v stiku z okuženimi. Organi so sprejeli širok nabor ukrepov za ublažitev ekonomskega in socialnega učinka v vrednosti do 10,5 % BDP v letu 2020. Ukrepi zajemajo fiskalne ukrepe v višini 5 % BDP z neto proračunskim učinkom v višini 3,7 % BDP ter začasne odloge plačila davkov in zavarovanje z denarnimi sredstvi za komercialne banke, ki bi lahko zagotovile do 3,6 % BDP dodatnih novih posojil, v višini dodatnega 1,9 % BDP. Javni zdravstveni sektor je prejel enkratno injekcijo v višini 273 milijonov EUR, ki bo krila na primer zaposlitev 2 000 dodatnih uslužbencev v zdravstvenem sektorju, nakup zdravstvene opreme in materiala ter okrepitev presejanja.

| (18) | Za nadaljnje obvladovanje pandemije COVID-19 je treba izboljšati zmogljivost, dostopnost in odpornost zdravstvenega sistema. Neposredna plačila za zasebne zdravstvene storitve in neformalna plačila, ki so tesno povezana z neučinkovitim upravljanjem bolnišnic, so še vedno visoka. To vodi v neenakosti. Dostop do zdravstvenih storitev še vedno predstavlja problem, neizpolnjene potrebe po zdravstveni oskrbi (po lastnem poročanju) so med najvišjimi v Uniji, obstajajo pa tudi velike razlike glede na dohodkovne skupine in zaposlitveni status. V zvezi z doplačili ni bila izvedena zadostna ocena materialnega položaja, zato da bi zaščitili ranljive skupine. Razmere poslabšuje prevelika ponudba in s tem prekomerna poraba pogosto pretirano dragih zdravil. V ta namen Grčija izvaja ambiciozno reformo primarnega zdravstvenega varstva, s katero želi kratkoročno zagotoviti dostop do kakovostnih osnovnih storitev, dolgoročno pa celovit sistem na osnovi nadzorne vloge splošnih zdravnikov za celotno prebivalstvo. Prve informacije kažejo, da je to ključnega pomena za zaščito državljanov in omejevanje širjenja virusa, saj zagotavlja, da je za zdravljenje bolnikov v skladu z njihovimi potrebami mogoče mobilizirati polno zmogljivost sistema. Trajnostne rešitve za zdravstvene izdatke še ni, saj je vzdržnost javnih financ v glavnem zagotovljena s sistemom vračanja sredstev, ki je zaradi nezadostnih strukturnih ukrepov vedno bolj pod pritiskom. Kljub nekaterim spodbudnim ukrepom, ki so bili sprejeti pred kratkim, je centralizirano javno naročanje še vedno šibko. Javna poraba za zdravje je bila leta 2018 pod povprečjem Unije, tudi vključno z vrednostjo vrnjenih sredstev, ki so znašala približno dodaten 1 % BDP. Za izboljšanje učinkovitosti, dostopnosti in splošne odpornosti zdravstvenega sistema so potrebni večja učinkovitost in dodatna finančna sredstva. |
| --- | --- |

(18)

Za nadaljnje obvladovanje pandemije COVID-19 je treba izboljšati zmogljivost, dostopnost in odpornost zdravstvenega sistema. Neposredna plačila za zasebne zdravstvene storitve in neformalna plačila, ki so tesno povezana z neučinkovitim upravljanjem bolnišnic, so še vedno visoka. To vodi v neenakosti. Dostop do zdravstvenih storitev še vedno predstavlja problem, neizpolnjene potrebe po zdravstveni oskrbi (po lastnem poročanju) so med najvišjimi v Uniji, obstajajo pa tudi velike razlike glede na dohodkovne skupine in zaposlitveni status. V zvezi z doplačili ni bila izvedena zadostna ocena materialnega položaja, zato da bi zaščitili ranljive skupine. Razmere poslabšuje prevelika ponudba in s tem prekomerna poraba pogosto pretirano dragih zdravil. V ta namen Grčija izvaja ambiciozno reformo primarnega zdravstvenega varstva, s katero želi kratkoročno zagotoviti dostop do kakovostnih osnovnih storitev, dolgoročno pa celovit sistem na osnovi nadzorne vloge splošnih zdravnikov za celotno prebivalstvo. Prve informacije kažejo, da je to ključnega pomena za zaščito državljanov in omejevanje širjenja virusa, saj zagotavlja, da je za zdravljenje bolnikov v skladu z njihovimi potrebami mogoče mobilizirati polno zmogljivost sistema. Trajnostne rešitve za zdravstvene izdatke še ni, saj je vzdržnost javnih financ v glavnem zagotovljena s sistemom vračanja sredstev, ki je zaradi nezadostnih strukturnih ukrepov vedno bolj pod pritiskom. Kljub nekaterim spodbudnim ukrepom, ki so bili sprejeti pred kratkim, je centralizirano javno naročanje še vedno šibko. Javna poraba za zdravje je bila leta 2018 pod povprečjem Unije, tudi vključno z vrednostjo vrnjenih sredstev, ki so znašala približno dodaten 1 % BDP. Za izboljšanje učinkovitosti, dostopnosti in splošne odpornosti zdravstvenega sistema so potrebni večja učinkovitost in dodatna finančna sredstva.

| (19) | Potrebni so ukrepi za ublažitev učinka krize zaradi COVID-19 na delavce in podjetja. Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 19,9 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 16,8 %. Grčija je že uvedla začasno shemo, ki znižuje stroške dela za podjetja, katerih poslovanje je bilo začasno prekinjeno ali hudo prizadeto, hkrati pa ščiti pogodbe o zaposlitvi in zagotavlja dohodkovno podporo prizadetim delavcem. Vendar bi izvajanje celovite sheme skrajšanega delovnega časa omogočalo bolj trajnostno in prožno rešitev, organi pa že ukrepajo v tej smeri, saj so sprejeli shemo podpore zaposlovanju SYN-ERGASIA, ki se bo izvajala od 15. junija do 15. oktobra 2020. Takšna shema bi podjetjem omogočila zmanjšanje števila delovnih ur na prilagojen način, ki bi ustrezal ravni omejitve njihove dejavnosti, hkrati pa ohranil delovanje panog in preprečil, da bi začasna odpuščanja postala stalna. Razširitev prožnih ureditev dela, kot je delo na daljavo, ki so bila doslej v Grčiji v primerjavi z drugimi državami članicami omejena, bi prav tako pripomogla k ohranjanju gospodarske aktivnosti in delovnih mest v času omejitve gibanja in fizičnega distanciranja. |
| --- | --- |

(19)

Potrebni so ukrepi za ublažitev učinka krize zaradi COVID-19 na delavce in podjetja. Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 19,9 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 16,8 %. Grčija je že uvedla začasno shemo, ki znižuje stroške dela za podjetja, katerih poslovanje je bilo začasno prekinjeno ali hudo prizadeto, hkrati pa ščiti pogodbe o zaposlitvi in zagotavlja dohodkovno podporo prizadetim delavcem. Vendar bi izvajanje celovite sheme skrajšanega delovnega časa omogočalo bolj trajnostno in prožno rešitev, organi pa že ukrepajo v tej smeri, saj so sprejeli shemo podpore zaposlovanju SYN-ERGASIA, ki se bo izvajala od 15. junija do 15. oktobra 2020. Takšna shema bi podjetjem omogočila zmanjšanje števila delovnih ur na prilagojen način, ki bi ustrezal ravni omejitve njihove dejavnosti, hkrati pa ohranil delovanje panog in preprečil, da bi začasna odpuščanja postala stalna. Razširitev prožnih ureditev dela, kot je delo na daljavo, ki so bila doslej v Grčiji v primerjavi z drugimi državami članicami omejena, bi prav tako pripomogla k ohranjanju gospodarske aktivnosti in delovnih mest v času omejitve gibanja in fizičnega distanciranja.

| (20) | Kriza zaradi COVID-19 bi lahko še dodatno poslabšala socialni položaj velikih delov prebivalstva in povečala dohodkovno neenakost. Pred izbruhom pandemije je bil delež grškega prebivalstva, ki mu je grozila revščina ali socialna izključenost, še vedno med najvišjimi v Uniji, pri čemer so bili otroci in delovno aktivni ljudje izpostavljeni večjemu tveganju kot starejši. Zaskrbljujoči so tudi revščina zaposlenih, dostop do cenovno ugodnih stanovanj in energijska revščina. Za ublažitev učinka krize bo ključnega pomena zagotavljanje ustreznega nadomestila dohodka za vse prizadete delavce in samozaposlene, vključno s tistimi, ki se soočajo z vrzelmi v dostopu do socialne zaščite. Prav tako bo pomembna podpora najbolj ranljivim ljudem, tudi neaktivnim in neprijavljenim delavcem, s krepitvijo mrež socialne varnosti. Ker se bo na osnovne varnostne mreže verjetno zanašalo večje število ljudi, bo treba izboljšati ustreznost minimalne dohodkovne podpore. Potreben je celovit dostop do socialnih storitev za najbolj ogrožene in ranljive skupine, vključno z invalidi, begunci in prosilci za azil. Poleg tega storitve dolgotrajne oskrbe niso dovolj razvite. Grčija bi morala dodatno spodbujati tudi dostop do cenovno dostopnih stanovanj, zlasti za gospodinjstva, ki jim grozi revščina, na primer z uvedbo sheme za pomoč ranljivim lastnikom stanovanj s hipoteko. |
| --- | --- |

(20)

Kriza zaradi COVID-19 bi lahko še dodatno poslabšala socialni položaj velikih delov prebivalstva in povečala dohodkovno neenakost. Pred izbruhom pandemije je bil delež grškega prebivalstva, ki mu je grozila revščina ali socialna izključenost, še vedno med najvišjimi v Uniji, pri čemer so bili otroci in delovno aktivni ljudje izpostavljeni večjemu tveganju kot starejši. Zaskrbljujoči so tudi revščina zaposlenih, dostop do cenovno ugodnih stanovanj in energijska revščina. Za ublažitev učinka krize bo ključnega pomena zagotavljanje ustreznega nadomestila dohodka za vse prizadete delavce in samozaposlene, vključno s tistimi, ki se soočajo z vrzelmi v dostopu do socialne zaščite. Prav tako bo pomembna podpora najbolj ranljivim ljudem, tudi neaktivnim in neprijavljenim delavcem, s krepitvijo mrež socialne varnosti. Ker se bo na osnovne varnostne mreže verjetno zanašalo večje število ljudi, bo treba izboljšati ustreznost minimalne dohodkovne podpore. Potreben je celovit dostop do socialnih storitev za najbolj ogrožene in ranljive skupine, vključno z invalidi, begunci in prosilci za azil. Poleg tega storitve dolgotrajne oskrbe niso dovolj razvite. Grčija bi morala dodatno spodbujati tudi dostop do cenovno dostopnih stanovanj, zlasti za gospodinjstva, ki jim grozi revščina, na primer z uvedbo sheme za pomoč ranljivim lastnikom stanovanj s hipoteko.

| (21) | Kriza zaradi COVID-19 je ustavila pozitiven razvoj na trgu dela, opažen v zadnjih letih, brezposelnost pa spet narašča. Da bi Grčija podprla stabilno okrevanje zaposlovanja v obdobju po krizi, mora dokončati reforme za povečanje učinkovitosti politik za spodbujanje zaposlovanja, zlasti programov usposabljanja. Ključnega pomena bo povečanje zmogljivosti javne službe za zaposlovanje v smislu zagotavljanja stalne in individualizirane podpore iskalcem zaposlitve. Grčija mora posebno pozornost nameniti mladim in ženskam, ki so bolj prizadeti zaradi pomanjkanja zaposlitvenih možnosti. Prav tako bi bilo možno s spodbujanjem dejavnega in smiselnega vključevanja socialnih partnerjev v oblikovanje politik, tudi v pripravo in izvajanje ukrepov za obravnavo posledic krize zaradi COVID-19, izboljšati socialni dialog. Vlada bi morala prizadevanja usmeriti v izboljšanje osnovnih znanj in spretnosti za vse, tudi digitalnih. Nujno bo treba obravnavati slabe rezultate izobraževanja, nadgraditi poklicno izobraževanje in usposabljanje ter okrepiti izobraževanje odraslih. Da bi zmanjšali neskladja v znanju in spretnostih ter pospešili okrevanje trga dela, je bistveno, da se izboljšata kakovost izobraževanja in usposabljanja ter njuna ustreznost za trg dela. |
| --- | --- |

(21)

Kriza zaradi COVID-19 je ustavila pozitiven razvoj na trgu dela, opažen v zadnjih letih, brezposelnost pa spet narašča. Da bi Grčija podprla stabilno okrevanje zaposlovanja v obdobju po krizi, mora dokončati reforme za povečanje učinkovitosti politik za spodbujanje zaposlovanja, zlasti programov usposabljanja. Ključnega pomena bo povečanje zmogljivosti javne službe za zaposlovanje v smislu zagotavljanja stalne in individualizirane podpore iskalcem zaposlitve. Grčija mora posebno pozornost nameniti mladim in ženskam, ki so bolj prizadeti zaradi pomanjkanja zaposlitvenih možnosti. Prav tako bi bilo možno s spodbujanjem dejavnega in smiselnega vključevanja socialnih partnerjev v oblikovanje politik, tudi v pripravo in izvajanje ukrepov za obravnavo posledic krize zaradi COVID-19, izboljšati socialni dialog. Vlada bi morala prizadevanja usmeriti v izboljšanje osnovnih znanj in spretnosti za vse, tudi digitalnih. Nujno bo treba obravnavati slabe rezultate izobraževanja, nadgraditi poklicno izobraževanje in usposabljanje ter okrepiti izobraževanje odraslih. Da bi zmanjšali neskladja v znanju in spretnostih ter pospešili okrevanje trga dela, je bistveno, da se izboljšata kakovost izobraževanja in usposabljanja ter njuna ustreznost za trg dela.

| (22) | Od samega začetka je bila upravičeno prednostna naloga vlade v odzivu na izbruh COVID-19 zagotavljanje trajnostne likvidnostne podpore, tudi obratnega kapitala, prizadetim podjetjem, predvsem MSP in mikropodjetjem, in sicer zlasti v obliki posojil in jamstev. Na podlagi začasnega okvira državne pomoči je Grčija uvedla tri sheme za povečanje kapitalske likvidnosti podjetij, in sicer: (i) shemo za kritje vračljivih predplačil; (ii) shemo zavarovanja z denarnimi sredstvi za kritje bančnih posojil in (iii) shemo subvencioniranja obresti za kratkoročna posojila. Pomembno je, da v tem procesu bančni sektor ob podpori organov na podlagi ustrezne ocene kreditnega tveganja in preudarnih kreditnih standardov izpolnjuje svojo posredniško vlogo pri ohranjanju potrebnega kreditnega toka, hkrati pa natančno poroča o morebitnem poslabšanju kakovosti sredstev. Podpiranje zmogljivosti bančnega sektorja, da preživetja sposobnim posojilojemalcem, ki jih je prizadela kriza, ponudi vzdržne rešitve za prestrukturiranje dolga, bo ključnega pomena za zaščito kakovosti sredstev in za hkratno spodbujanje gospodarskega okrevanja. |
| --- | --- |

(22)

Od samega začetka je bila upravičeno prednostna naloga vlade v odzivu na izbruh COVID-19 zagotavljanje trajnostne likvidnostne podpore, tudi obratnega kapitala, prizadetim podjetjem, predvsem MSP in mikropodjetjem, in sicer zlasti v obliki posojil in jamstev. Na podlagi začasnega okvira državne pomoči je Grčija uvedla tri sheme za povečanje kapitalske likvidnosti podjetij, in sicer: (i) shemo za kritje vračljivih predplačil; (ii) shemo zavarovanja z denarnimi sredstvi za kritje bančnih posojil in (iii) shemo subvencioniranja obresti za kratkoročna posojila. Pomembno je, da v tem procesu bančni sektor ob podpori organov na podlagi ustrezne ocene kreditnega tveganja in preudarnih kreditnih standardov izpolnjuje svojo posredniško vlogo pri ohranjanju potrebnega kreditnega toka, hkrati pa natančno poroča o morebitnem poslabšanju kakovosti sredstev. Podpiranje zmogljivosti bančnega sektorja, da preživetja sposobnim posojilojemalcem, ki jih je prizadela kriza, ponudi vzdržne rešitve za prestrukturiranje dolga, bo ključnega pomena za zaščito kakovosti sredstev in za hkratno spodbujanje gospodarskega okrevanja.

| (23) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Povečanje naložb za spodbujanje rasti v prednostnih sektorjih bo zelo pomembno za podporo dolgoročne rasti in zmanjšanje regionalnih razlik. Javne naložbe so bile v letu 2019 za več kot 1 % BDP nižje od načrtovanih in tudi v prejšnjih letih je bilo podobno. Organi so to trajno nezadostno izvrševanje začeli reševati z vzpostavitvijo „nacionalnega razvojnega programa“ za okrepitev pravil, ki urejajo razvoj, upravljanje, financiranje in izvajanje podprtih projektov, ter akcijskega načrta za izboljšanje napovedovanja in spremljanja javnih naložb. Glede na pomembno vlogo, ki jo bodo imele javne naložbe pri ponovnem zagonu gospodarstva po izbruhu krize zaradi COVID-19, je ključno, da se odpravijo vse preostale upravne ovire in vzpostavi nabor novih projektov. Javne naložbe bi se lahko dodatno izboljšale in pospešile z vzpostavitvijo posebnega instrumenta za pripravo projektov. Učinkovitejše izvajanje javnih naložb bi zaradi multiplikacijskega učinka dodatno spodbudilo rast. Grčiji bi lahko koristilo tudi učinkovitejše in bolj trajnostno javno naročanje kot sestavni del prizadevanj za izboljšanje in racionalizacijo javnofinančnih odhodkov ter za zagotavljanje konkurenčnega poslovnega okolja. V ta namen bi bilo treba z ustreznimi zakonodajnimi in upravnimi ukrepi odpraviti ugotovljene pomanjkljivosti, kot so neupravičene, pretirano nizke ponudbe, ki so stalen pojav. |
| --- | --- |

(23)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Povečanje naložb za spodbujanje rasti v prednostnih sektorjih bo zelo pomembno za podporo dolgoročne rasti in zmanjšanje regionalnih razlik. Javne naložbe so bile v letu 2019 za več kot 1 % BDP nižje od načrtovanih in tudi v prejšnjih letih je bilo podobno. Organi so to trajno nezadostno izvrševanje začeli reševati z vzpostavitvijo „nacionalnega razvojnega programa“ za okrepitev pravil, ki urejajo razvoj, upravljanje, financiranje in izvajanje podprtih projektov, ter akcijskega načrta za izboljšanje napovedovanja in spremljanja javnih naložb. Glede na pomembno vlogo, ki jo bodo imele javne naložbe pri ponovnem zagonu gospodarstva po izbruhu krize zaradi COVID-19, je ključno, da se odpravijo vse preostale upravne ovire in vzpostavi nabor novih projektov. Javne naložbe bi se lahko dodatno izboljšale in pospešile z vzpostavitvijo posebnega instrumenta za pripravo projektov. Učinkovitejše izvajanje javnih naložb bi zaradi multiplikacijskega učinka dodatno spodbudilo rast. Grčiji bi lahko koristilo tudi učinkovitejše in bolj trajnostno javno naročanje kot sestavni del prizadevanj za izboljšanje in racionalizacijo javnofinančnih odhodkov ter za zagotavljanje konkurenčnega poslovnega okolja. V ta namen bi bilo treba z ustreznimi zakonodajnimi in upravnimi ukrepi odpraviti ugotovljene pomanjkljivosti, kot so neupravičene, pretirano nizke ponudbe, ki so stalen pojav.

| (24) | Za oživitev grškega gospodarstva bo obenem treba odpraviti nekatere dolgoročne pomanjkljivosti in izkoristiti morebitne prihodnje priložnosti. Med sektorji z znatnimi naložbenimi potrebami so promet in logistika, kjer je nujna zlasti podpora za železnice, varnost v cestnem prometu in nadgradnjo intermodalnih vozlišč, pa tudi ravnanje s trdnimi odpadki in z odpadno komunalno vodo, kjer so potrebne okoljsko trajnostne naložbe. Za preoblikovanje Grčije v podnebno nevtralno gospodarstvo bodo potrebne tudi obsežne zasebne in javne naložbe v daljšem obdobju. Načrtovane naložbe, na primer projekti majhnega obsega v zvezi z energijsko učinkovitostjo, prenovo stavb in energijo iz obnovljivih virov, bi se lahko izvajale prednostno in prispevale k okrevanju gospodarstva po krizi zaradi COVID-19. Za pripravljalno delo v zvezi s srednjeročnimi ukrepi okrevanja so lahko koristne naložbe, predvidene v okviru nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov posameznih držav članic, seznamov projektov skupnega interesa in načrtov za razvoj infrastrukture. Povezane naložbe bi lahko vključevale čezmejne povezave za uvoz in izvoz energije med sosednjimi državami članicami, da bi zagotovili trajnostno oskrbo z energijo za ljudi in podjetja v Grčiji, ter ukrepe, s katerimi bi zagotovili pravičen prehod za regije, ki jih bo ambiciozni načrt Grčije, da opusti proizvodnjo energije iz lignita, najbolj prizadel. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Grčiji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Grčiji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(24)

Za oživitev grškega gospodarstva bo obenem treba odpraviti nekatere dolgoročne pomanjkljivosti in izkoristiti morebitne prihodnje priložnosti. Med sektorji z znatnimi naložbenimi potrebami so promet in logistika, kjer je nujna zlasti podpora za železnice, varnost v cestnem prometu in nadgradnjo intermodalnih vozlišč, pa tudi ravnanje s trdnimi odpadki in z odpadno komunalno vodo, kjer so potrebne okoljsko trajnostne naložbe. Za preoblikovanje Grčije v podnebno nevtralno gospodarstvo bodo potrebne tudi obsežne zasebne in javne naložbe v daljšem obdobju. Načrtovane naložbe, na primer projekti majhnega obsega v zvezi z energijsko učinkovitostjo, prenovo stavb in energijo iz obnovljivih virov, bi se lahko izvajale prednostno in prispevale k okrevanju gospodarstva po krizi zaradi COVID-19. Za pripravljalno delo v zvezi s srednjeročnimi ukrepi okrevanja so lahko koristne naložbe, predvidene v okviru nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov posameznih držav članic, seznamov projektov skupnega interesa in načrtov za razvoj infrastrukture. Povezane naložbe bi lahko vključevale čezmejne povezave za uvoz in izvoz energije med sosednjimi državami članicami, da bi zagotovili trajnostno oskrbo z energijo za ljudi in podjetja v Grčiji, ter ukrepe, s katerimi bi zagotovili pravičen prehod za regije, ki jih bo ambiciozni načrt Grčije, da opusti proizvodnjo energije iz lignita, najbolj prizadel. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Grčiji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Grčiji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (25) | Kljub napredku, doseženemu v prejšnjih letih, mora Grčija pospešiti svoja prizadevanja za izboljšanje svoje digitalne uspešnosti, vključno z uporabo digitalnih orodij in storitev v javni upravi, pravosodnem sistemu in podjetjih. Ohranjanje zagona in pridobitev, doseženih z uvedbo številnih digitalnih storitev od izbruha COVID-19, bo še posebej pomembno za javno upravo in fazo okrevanja. Strateški pristop k pospeševanju uporabe digitalnih tehnologij v vseh gospodarskih sektorjih, tudi v javni upravi, in interoperabilnost različnih informacijskih sistemov, zlasti podatkovne zbirke za nadzor trga, bi pomagala premostiti vrzel v produktivnosti v primerjavi z državami članicami, katerih valuta je euro, in bi zmanjšala upravno breme. Prednostna naloga je tudi izboljšanje razpoložljivosti zelo visokozmogljivih omrežij in uporabe zelo hitrega interneta. Kar zadeva digitalne spretnosti in znanja, je Grčija še vedno pod povprečjem Unije, saj je leta 2019 imelo vsaj osnovne digitalne spretnosti in znanja komaj 51 % ljudi, starih od 16 do 74 let, medtem ko je povprečje v Uniji znašalo 58 %. Digitalno izpopolnjevanje bo vsem v Grčiji omogočilo enak dostop do e-storitev, podjetjem pomagalo pri učinkoviti uporabi dela na daljavo in vsem učencem omogočilo, da v šoli, na univerzi ali pri izobraževanju odraslih v celoti sodelujejo pri učenju na daljavo. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti ljudem iz prikrajšanih okolij, tudi beguncem in prosilcem za azil, ter tistim, ki živijo na odmaknjenih in podeželskih območjih. |
| --- | --- |

(25)

Kljub napredku, doseženemu v prejšnjih letih, mora Grčija pospešiti svoja prizadevanja za izboljšanje svoje digitalne uspešnosti, vključno z uporabo digitalnih orodij in storitev v javni upravi, pravosodnem sistemu in podjetjih. Ohranjanje zagona in pridobitev, doseženih z uvedbo številnih digitalnih storitev od izbruha COVID-19, bo še posebej pomembno za javno upravo in fazo okrevanja. Strateški pristop k pospeševanju uporabe digitalnih tehnologij v vseh gospodarskih sektorjih, tudi v javni upravi, in interoperabilnost različnih informacijskih sistemov, zlasti podatkovne zbirke za nadzor trga, bi pomagala premostiti vrzel v produktivnosti v primerjavi z državami članicami, katerih valuta je euro, in bi zmanjšala upravno breme. Prednostna naloga je tudi izboljšanje razpoložljivosti zelo visokozmogljivih omrežij in uporabe zelo hitrega interneta. Kar zadeva digitalne spretnosti in znanja, je Grčija še vedno pod povprečjem Unije, saj je leta 2019 imelo vsaj osnovne digitalne spretnosti in znanja komaj 51 % ljudi, starih od 16 do 74 let, medtem ko je povprečje v Uniji znašalo 58 %. Digitalno izpopolnjevanje bo vsem v Grčiji omogočilo enak dostop do e-storitev, podjetjem pomagalo pri učinkoviti uporabi dela na daljavo in vsem učencem omogočilo, da v šoli, na univerzi ali pri izobraževanju odraslih v celoti sodelujejo pri učenju na daljavo. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti ljudem iz prikrajšanih okolij, tudi beguncem in prosilcem za azil, ter tistim, ki živijo na odmaknjenih in podeželskih območjih.

| (26) | Po uspešnem zaključku programa finančne pomoči v okviru evropskega mehanizma za stabilnost leta 2018 je bil za Grčijo uveden okrepljeni nadzor v skladu z Uredbo (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7). Z uvedbo okrepljenega nadzora za Grčijo na podlagi izvedbenih sklepov Komisije (EU) 2018/1192 (8) in (EU) 2019/338 (9) se priznava dejstvo, da mora Grčija srednjeročno še naprej sprejemati ukrepe za obravnavo potencialnih vzrokov makroekonomskih neravnotežij, hkrati pa izvajati strukturne reforme, ki bodo pripomogle k trdni in trajnostni gospodarski rasti. Grčija se je v Euroskupini 22. junija 2018 zavezala, da bo še naprej izvajala vse ključne reforme, sprejete v okviru programa, dokler ne bodo v celoti zaključene. Prav tako se je zavezala, da bo izvedla posebne ukrepe na področju fiskalnih in fiskalno-strukturnih politik, socialne varnosti, finančne stabilnosti, trgov dela in proizvodnih trgov, privatizacije, delovanja pravosodnega sistema, javne uprave in boja proti korupciji. Te strukturne reforme so vedno bolj pomembne z vidika prizadevanj Grčije za ponoven zagon njenega gospodarstva. Uspešno izvajanje in dokončanje teh reform naj bi znatno pripomogla k srednje- in dolgoročni podpori rasti Grčije. Grčija mora vsako četrtletje poročati o napredku pri izpolnjevanju svojih zavez v okviru okrepljenega nadzora, pri čemer je lahko pozitivno poročilo vsake pol leta izhodišče za uvedbo ukrepov za odpis dolga v višini 0,7 % BDP na leto. Aprila 2019 je Euroskupina potrdila sprostitev prve tranše s politikami pogojenih dolžniških ukrepov v vrednosti 970 milijonov EUR, decembra 2019 pa sprostitev druge takšne tranše v vrednosti 767 milijonov EUR. Šesto poročilo o okrepljenem nadzoru, v katerem je bil ocenjen napredek Grčije pri izpolnjevanju njenih zavez, je bilo objavljeno 20. maja 2020. |
| --- | --- |

(26)

Po uspešnem zaključku programa finančne pomoči v okviru evropskega mehanizma za stabilnost leta 2018 je bil za Grčijo uveden okrepljeni nadzor v skladu z Uredbo (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7). Z uvedbo okrepljenega nadzora za Grčijo na podlagi izvedbenih sklepov Komisije (EU) 2018/1192 (8) in (EU) 2019/338 (9) se priznava dejstvo, da mora Grčija srednjeročno še naprej sprejemati ukrepe za obravnavo potencialnih vzrokov makroekonomskih neravnotežij, hkrati pa izvajati strukturne reforme, ki bodo pripomogle k trdni in trajnostni gospodarski rasti. Grčija se je v Euroskupini 22. junija 2018 zavezala, da bo še naprej izvajala vse ključne reforme, sprejete v okviru programa, dokler ne bodo v celoti zaključene. Prav tako se je zavezala, da bo izvedla posebne ukrepe na področju fiskalnih in fiskalno-strukturnih politik, socialne varnosti, finančne stabilnosti, trgov dela in proizvodnih trgov, privatizacije, delovanja pravosodnega sistema, javne uprave in boja proti korupciji. Te strukturne reforme so vedno bolj pomembne z vidika prizadevanj Grčije za ponoven zagon njenega gospodarstva. Uspešno izvajanje in dokončanje teh reform naj bi znatno pripomogla k srednje- in dolgoročni podpori rasti Grčije. Grčija mora vsako četrtletje poročati o napredku pri izpolnjevanju svojih zavez v okviru okrepljenega nadzora, pri čemer je lahko pozitivno poročilo vsake pol leta izhodišče za uvedbo ukrepov za odpis dolga v višini 0,7 % BDP na leto. Aprila 2019 je Euroskupina potrdila sprostitev prve tranše s politikami pogojenih dolžniških ukrepov v vrednosti 970 milijonov EUR, decembra 2019 pa sprostitev druge takšne tranše v vrednosti 767 milijonov EUR. Šesto poročilo o okrepljenem nadzoru, v katerem je bil ocenjen napredek Grčije pri izpolnjevanju njenih zavez, je bilo objavljeno 20. maja 2020.

| (27) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(27)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

| (28) | V sedanjih razmerah je zlasti ključnega pomena ohraniti osredotočenost na reorganizacijo bank, da se zaščiti finančna stabilnost in sprosti zmogljivost bančnega sektorja za financiranje gospodarskega okrevanja. Bančni sektor je postal odpornejši, kar je septembra 2019 privedlo do odprave kapitalskih kontrol, vendar ostajajo preostala tveganja in izzivi znatni. Ti vključujejo še vedno velik obseg nedonosnih posojil, kapitalski položaj, ki je sicer v skladu s kapitalskimi zahtevami, a se srednjeročno sooča z vedno večjim povpraševanjem po kapitalu, in nizko donosnost, ki je odvisna od rasti posojil. Posledično so grške banke zaradi pandemije COVID-19 še posebej izpostavljene tveganju povečanja stroškov financiranja in ponovnega poslabšanja kakovosti sredstev. Spodbujanje neprekinjenega delovanja sekundarnega trga za nedonosna posojila, vzporedno z novimi posojili in uspešnimi dolgoročnimi prestrukturiranji posojil v skladu s preudarnimi kreditnimi standardi, ima lahko ključno vlogo pri doseganju dvojnega cilja, tj. zmanjšanja učinka izbruha na kakovost sredstev in hkrati obravnavanje zapuščine nedonosnih posojil. Izvajanje reforme pravnega okvira, s katerim je omogočeno, da se pri posojilojemalcih, ki so v zaostanku s plačili, neomejeno uveljavljajo pravice iz zavarovanja, je lahko bistven korak v to smer. |
| --- | --- |

(28)

V sedanjih razmerah je zlasti ključnega pomena ohraniti osredotočenost na reorganizacijo bank, da se zaščiti finančna stabilnost in sprosti zmogljivost bančnega sektorja za financiranje gospodarskega okrevanja. Bančni sektor je postal odpornejši, kar je septembra 2019 privedlo do odprave kapitalskih kontrol, vendar ostajajo preostala tveganja in izzivi znatni. Ti vključujejo še vedno velik obseg nedonosnih posojil, kapitalski položaj, ki je sicer v skladu s kapitalskimi zahtevami, a se srednjeročno sooča z vedno večjim povpraševanjem po kapitalu, in nizko donosnost, ki je odvisna od rasti posojil. Posledično so grške banke zaradi pandemije COVID-19 še posebej izpostavljene tveganju povečanja stroškov financiranja in ponovnega poslabšanja kakovosti sredstev. Spodbujanje neprekinjenega delovanja sekundarnega trga za nedonosna posojila, vzporedno z novimi posojili in uspešnimi dolgoročnimi prestrukturiranji posojil v skladu s preudarnimi kreditnimi standardi, ima lahko ključno vlogo pri doseganju dvojnega cilja, tj. zmanjšanja učinka izbruha na kakovost sredstev in hkrati obravnavanje zapuščine nedonosnih posojil. Izvajanje reforme pravnega okvira, s katerim je omogočeno, da se pri posojilojemalcih, ki so v zaostanku s plačili, neomejeno uveljavljajo pravice iz zavarovanja, je lahko bistven korak v to smer.

| (29) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih in zaposlitvenih politik v Uniji, to usklajevanje pa lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Grčija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(29)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih in zaposlitvenih politik v Uniji, to usklajevanje pa lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Grčija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (30) | Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Grčija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine. |
| --- | --- |

(30)

Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Grčija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine.

| (31) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Grčije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Grčijo v letu 2019. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Grčiji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(31)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Grčije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Grčijo v letu 2019. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Grčiji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (32) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (10) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj. |
| --- | --- |

(32)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (10) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

| (33) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s pandemijo COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je Komisija opredelila na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilih 1, 2, 3 in 4 spodaj – |
| --- | --- |

(33)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s pandemijo COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je Komisija opredelila na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilih 1, 2, 3 in 4 spodaj –

PRIPOROČA, da Grčija v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Okrepi odpornost zdravstvenega sistema ter zagotovi ustrezen in enak dostop do zdravstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ublaži učinke krize zaradi COVID-19 na zaposlitvenem in socialnem področju, tudi z izvajanem ukrepov, kot so sheme skrajšanega delovnega časa in zagotavljanje učinkovite aktivacijske podpore; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hitro uvede ukrepe za zagotavljanje likvidnosti in stalnega kreditnega toka ter drugega financiranja gospodarstva, pri čemer se osredotoči zlasti na MSP, ki jih je kriza najbolj prizadela. Da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev gospodarskega okrevanja. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na varen in trajnosten promet in logistiko, čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, okoljsko infrastrukturo in visoko zmogljive digitalno infrastrukturo ter znanja in spretnosti. Izboljša učinkovitost in digitalizacijo javne uprave ter spodbuja digitalno preobrazbo podjetij; |
| --- | --- |

3.

| 4. | po postopni odpravi omejitev, uvedenih zaradi izbruha COVID-19, nadaljuje in dokonča reforme v skladu z zavezami za obdobje po izteku programa, danimi v Euroskupini 22. junija 2018, za ponovno oživitev trajnostnega gospodarskega okrevanja. |
| --- | --- |

4.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 42.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  Uredba (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (UL L 140, 27.5.2013, str. 1).

7

(8)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1192 z dne 11. julija 2018 o uvedbi okrepljenega nadzora za Grčijo (UL L 211, 22.8.2018, str. 1).

8

(9)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/338 z dne 20. februarja 2019 o podaljšanju okrepljenega nadzora za Grčijo (UL L 60, 28.2.2019, str. 17).

9

(10)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

10

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/54

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Španije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2020

(2020/C 282/09)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Španijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Španijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja.

| (2) | Poročilo o državi za Španijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Španije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Španije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Španiji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Visok zunanji in notranji dolg, tako javni kot zasebni, je ob visoki stopnji brezposelnosti še naprej predstavljal šibke točke s čezmejnimi učinki. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Španijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Španije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Španije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Španiji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Visok zunanji in notranji dolg, tako javni kot zasebni, je ob visoki stopnji brezposelnosti še naprej predstavljal šibke točke s čezmejnimi učinki.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 uradno razglasila izbruh COVID-19 za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 uradno razglasila izbruh COVID-19 za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Španija se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Španija se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različne specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po španskih regijah. To na primer velja za regije, ki so najbolj odvisne od turizma, kot so regije ob sredozemski obali, Andaluzija ali Balearski otoki in Kanarski otoki, kjer je več kot četrtina delovnih mest povezanih s tem sektorjem. To pomeni znatno tveganje poglabljanja regionalnih razlik v Španiji. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različne specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po španskih regijah. To na primer velja za regije, ki so najbolj odvisne od turizma, kot so regije ob sredozemski obali, Andaluzija ali Balearski otoki in Kanarski otoki, kjer je več kot četrtina delovnih mest povezanih s tem sektorjem. To pomeni znatno tveganje poglabljanja regionalnih razlik v Španiji. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Španija je 1. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Španija je 1. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Španijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodno pravilo glede dolga. |
| --- | --- |

(11)

Za Španijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodno pravilo glede dolga.

| (12) | Svet je 13. julija 2018 Španiji priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (7) v letu 2019 ne bo presegla 0,6 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,65 % bruto domačega proizvoda (BDP). Celovita ocena Komisije za leto 2019 potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. To je pomemben dejavnik v poročilu Komisije, pripravljenem v skladu s členom 126(3) Pogodbe, v katerem je ocenjena skladnost Španije z merilom glede dolga v letu 2019. |
| --- | --- |

(12)

Svet je 13. julija 2018 Španiji priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (7) v letu 2019 ne bo presegla 0,6 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,65 % bruto domačega proizvoda (BDP). Celovita ocena Komisije za leto 2019 potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. To je pomemben dejavnik v poročilu Komisije, pripravljenem v skladu s členom 126(3) Pogodbe, v katerem je ocenjena skladnost Španije z merilom glede dolga v letu 2019.

| (13) | V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 2,8 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 10,3 % BDP v letu 2020. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 95,5 % BDP v letu 2019 povečal na 115,5 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 2,8 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 10,3 % BDP v letu 2020. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 95,5 % BDP v letu 2019 povečal na 115,5 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (14) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Španija v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 3,2 % BDP. Količinska opredelitev ukrepov, ki povečujejo primanjkljaj, po upoštevanju različne obravnave cene avtomatskih stabilizatorjev na splošno sovpada z ocenami Komisije. Ukrepi vključujejo krepitev zdravstvenih storitev, zagotavljanje dohodkovne podpore delavcem, ki so vključeni v sheme skrajšanega delovnega časa, ciljno usmerjene oprostitve plačil prispevkov za socialno varnost in posebno ukinitev ugodnosti za dejavnost za samozaposlene osebe, katerih dejavnost je bila začasno ustavljena ali katerim so se znatno zmanjšali prihodki. Poleg tega je Španija napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 9,2 % BDP. Ti ukrepi vključujejo zlasti jamstva za posojila (8,8 % BDP). Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Španija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(14)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Španija v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 3,2 % BDP. Količinska opredelitev ukrepov, ki povečujejo primanjkljaj, po upoštevanju različne obravnave cene avtomatskih stabilizatorjev na splošno sovpada z ocenami Komisije. Ukrepi vključujejo krepitev zdravstvenih storitev, zagotavljanje dohodkovne podpore delavcem, ki so vključeni v sheme skrajšanega delovnega časa, ciljno usmerjene oprostitve plačil prispevkov za socialno varnost in posebno ukinitev ugodnosti za dejavnost za samozaposlene osebe, katerih dejavnost je bila začasno ustavljena ali katerim so se znatno zmanjšali prihodki. Poleg tega je Španija napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 9,2 % BDP. Ti ukrepi vključujejo zlasti jamstva za posojila (8,8 % BDP). Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Španija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (15) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Španije v letu 2020 znašal –10,1 % BDP, v letu 2021 pa –6,7 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 115,6 % BDP v letu 2020 in 113,7 % v letu 2021. |
| --- | --- |

(15)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Španije v letu 2020 znašal –10,1 % BDP, v letu 2021 pa –6,7 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 115,6 % BDP v letu 2020 in 113,7 % v letu 2021.

| (16) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker Španija v letu 2019 ni izpolnjevala pravila glede dolga in ker naj bi v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merili glede primanjkljaja in dolga, kakor sta opredeljeni v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, nista izpolnjeni. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker Španija v letu 2019 ni izpolnjevala pravila glede dolga in ker naj bi v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merili glede primanjkljaja in dolga, kakor sta opredeljeni v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, nista izpolnjeni.

| (17) | Ukrepi, sprejeti za zaustavitev širjenja virusa, odgovornega za COVID-19, imajo velike posledice za gospodarstvo in bi lahko v tem letu povzročili izgubo v višini 9,4 % BDP. Vpliv na zaposlovanje, ki ga je na tej stopnji težko izračunati, bo prav tako znaten. Od začetka krize zaradi COVID-19, od februarja do maja, je delo izgubilo skoraj 700 000 ljudi. Vpliv na zaposlovanje trenutno blažijo sheme skrajšanega delovnega časa, ki so doslej preprečile takojšnje izgube zaposlitve, vanje pa je vključenih skoraj 3,5 milijona delavcev. Posledice pandemije COVID-19 v Španiji bodo še hujše zaradi visokega deleža zaposlitve v malih in srednjih podjetjih (MSP), pomembnosti sektorjev, ki so še posebej prizadeti in bodo verjetno počasneje okrevali, kot sta turizem in prodaja na drobno, ter visoke stopnje začasnih pogodb med zaposlenimi (26,3 % v letu 2019). Vsi ti dejavniki bi lahko povzročili velike izgube pri zaposlovanju in povečali šok. Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se stopnja brezposelnosti (ki je februarja 2020 znašala 13,6 %) v letu 2020 povišala na 18,9 %, leta 2021 pa znižala na 17 %. |
| --- | --- |

(17)

Ukrepi, sprejeti za zaustavitev širjenja virusa, odgovornega za COVID-19, imajo velike posledice za gospodarstvo in bi lahko v tem letu povzročili izgubo v višini 9,4 % BDP. Vpliv na zaposlovanje, ki ga je na tej stopnji težko izračunati, bo prav tako znaten. Od začetka krize zaradi COVID-19, od februarja do maja, je delo izgubilo skoraj 700 000 ljudi. Vpliv na zaposlovanje trenutno blažijo sheme skrajšanega delovnega časa, ki so doslej preprečile takojšnje izgube zaposlitve, vanje pa je vključenih skoraj 3,5 milijona delavcev. Posledice pandemije COVID-19 v Španiji bodo še hujše zaradi visokega deleža zaposlitve v malih in srednjih podjetjih (MSP), pomembnosti sektorjev, ki so še posebej prizadeti in bodo verjetno počasneje okrevali, kot sta turizem in prodaja na drobno, ter visoke stopnje začasnih pogodb med zaposlenimi (26,3 % v letu 2019). Vsi ti dejavniki bi lahko povzročili velike izgube pri zaposlovanju in povečali šok. Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se stopnja brezposelnosti (ki je februarja 2020 znašala 13,6 %) v letu 2020 povišala na 18,9 %, leta 2021 pa znižala na 17 %.

| (18) | Španski organi so z različnimi svežnji ukrepov, ki skupaj znašajo 145 milijard EUR, poskušali ublažiti posledice pandemije COVID-19 in obdobja zajezitve širjenja. Pri spoprijemanju z boleznijo COVID-19 so organi povečali izdatke za zdravstvene in socialne storitve. Prav tako so olajšali uporabo shem skrajšanega delovnega časa, da bi ohranili delovna mesta in podprli dohodke gospodinjstev. Delavci, ki delajo s skrajšanim delovnim časom, so deležni ugodnosti v višini 70 % osnove njihovih prispevkov za socialno varnost, pri čemer sta določeni najnižja in najvišja meja (502 EUR oziroma 1 402 EUR). Delovno razmerje v času trajanja shem skrajšanega delovnega časa ostaja nespremenjeno, možnost uporabe tega pravnega instrumenta zaradi razlogov višje sile v zvezi s COVID-19 pa je bila nedavno podaljšana vsaj do 30. junija 2020. Podjetja, ki izvajajo sheme skrajšanega delovnega časa, so oproščena plačila velike večine prispevkov za socialno varnost za delavce, vključene v shemo, pod pogojem, da ohranijo njihova delovna mesta vsaj šest mesecev po ponovnem zagonu dejavnosti. Ti ukrepi so tesno povezani s posebno pomočjo za MSP ter samozaposlene delavce, ki so hrbtenica španskega gospodarstva (odlog plačila davkov, zmanjšanje prispevkov za socialno varnost in državna poroštva), in so poskus, da se jim pomaga preprečiti stečaj in da hitro nadaljujejo dejavnosti po koncu krize zaradi COVID-19. Sprejeti so bili tudi ukrepi za začasno zagotavljanje dohodkovne podpore samozaposlenim, nestandardnim in ranljivim delavcem, ki v običajnih okoliščinah ne bi imeli dostopa do socialne zaščite. |
| --- | --- |

(18)

Španski organi so z različnimi svežnji ukrepov, ki skupaj znašajo 145 milijard EUR, poskušali ublažiti posledice pandemije COVID-19 in obdobja zajezitve širjenja. Pri spoprijemanju z boleznijo COVID-19 so organi povečali izdatke za zdravstvene in socialne storitve. Prav tako so olajšali uporabo shem skrajšanega delovnega časa, da bi ohranili delovna mesta in podprli dohodke gospodinjstev. Delavci, ki delajo s skrajšanim delovnim časom, so deležni ugodnosti v višini 70 % osnove njihovih prispevkov za socialno varnost, pri čemer sta določeni najnižja in najvišja meja (502 EUR oziroma 1 402 EUR). Delovno razmerje v času trajanja shem skrajšanega delovnega časa ostaja nespremenjeno, možnost uporabe tega pravnega instrumenta zaradi razlogov višje sile v zvezi s COVID-19 pa je bila nedavno podaljšana vsaj do 30. junija 2020. Podjetja, ki izvajajo sheme skrajšanega delovnega časa, so oproščena plačila velike večine prispevkov za socialno varnost za delavce, vključene v shemo, pod pogojem, da ohranijo njihova delovna mesta vsaj šest mesecev po ponovnem zagonu dejavnosti. Ti ukrepi so tesno povezani s posebno pomočjo za MSP ter samozaposlene delavce, ki so hrbtenica španskega gospodarstva (odlog plačila davkov, zmanjšanje prispevkov za socialno varnost in državna poroštva), in so poskus, da se jim pomaga preprečiti stečaj in da hitro nadaljujejo dejavnosti po koncu krize zaradi COVID-19. Sprejeti so bili tudi ukrepi za začasno zagotavljanje dohodkovne podpore samozaposlenim, nestandardnim in ranljivim delavcem, ki v običajnih okoliščinah ne bi imeli dostopa do socialne zaščite.

| (19) | Španski zdravstveni sistem kljub razmeroma nizki stopnji naložb prinaša dobre rezultate na področju zdravja. Pandemija COVID-19 pa je sistem obremenila kot še nikoli doslej in razkrila njegovo ranljivost za šoke. Takojšnje ukrepanje se osredotoča na krepitev zmogljivosti v smislu zdravstvenih delavcev, kritičnih medicinskih izdelkov in infrastrukture, da bi rešili življenja in omogočili zdravljenje med pandemijo. Med krizo zaradi COVID-19 so bili še posebej izpostavljeni invalidi in starejše osebe v bivalni oskrbi. Zagotoviti je treba njihov nadaljnji dostop do zdravstvenega in socialnega varstva, vključno s storitvami za nujno in intenzivno nego. Pozneje bi se morala prizadevanja osredotočiti na izboljšanje odpornosti zdravstvenega sistema, da bi bil lahko čim hitreje in bolje pripravljen na spopadanje z novimi šoki. Pandemija COVID-19 je razkrila obstoječe strukturne težave, od katerih nekatere izvirajo iz nezadostnih naložb v fizično infrastrukturo ter pomanjkljivosti pri zaposlovanju in delovnih pogojih zdravstvenih delavcev. Obstajajo regionalne razlike glede porabe, fizičnih virov in osebja, usklajevanje med različnimi ravnmi države pa ni vedno učinkovito. Srednjeročno bi se lahko z zagotavljanjem zdravstvenega varstva bolje odzvali na izzive staranja, kroničnih bolezni in invalidnosti. Pri tem imata osrednjo vlogo primarno varstvo in razvoj e-zdravja. Srednjeročno bo pomembno zagotoviti, da verjetno zmanjšanje sredstev zaradi gospodarske recesije ne bo vplivalo na zdravstveno varstvo oseb in povzročilo neenakosti pri dostopu. |
| --- | --- |

(19)

Španski zdravstveni sistem kljub razmeroma nizki stopnji naložb prinaša dobre rezultate na področju zdravja. Pandemija COVID-19 pa je sistem obremenila kot še nikoli doslej in razkrila njegovo ranljivost za šoke. Takojšnje ukrepanje se osredotoča na krepitev zmogljivosti v smislu zdravstvenih delavcev, kritičnih medicinskih izdelkov in infrastrukture, da bi rešili življenja in omogočili zdravljenje med pandemijo. Med krizo zaradi COVID-19 so bili še posebej izpostavljeni invalidi in starejše osebe v bivalni oskrbi. Zagotoviti je treba njihov nadaljnji dostop do zdravstvenega in socialnega varstva, vključno s storitvami za nujno in intenzivno nego. Pozneje bi se morala prizadevanja osredotočiti na izboljšanje odpornosti zdravstvenega sistema, da bi bil lahko čim hitreje in bolje pripravljen na spopadanje z novimi šoki. Pandemija COVID-19 je razkrila obstoječe strukturne težave, od katerih nekatere izvirajo iz nezadostnih naložb v fizično infrastrukturo ter pomanjkljivosti pri zaposlovanju in delovnih pogojih zdravstvenih delavcev. Obstajajo regionalne razlike glede porabe, fizičnih virov in osebja, usklajevanje med različnimi ravnmi države pa ni vedno učinkovito. Srednjeročno bi se lahko z zagotavljanjem zdravstvenega varstva bolje odzvali na izzive staranja, kroničnih bolezni in invalidnosti. Pri tem imata osrednjo vlogo primarno varstvo in razvoj e-zdravja. Srednjeročno bo pomembno zagotoviti, da verjetno zmanjšanje sredstev zaradi gospodarske recesije ne bo vplivalo na zdravstveno varstvo oseb in povzročilo neenakosti pri dostopu.

| (20) | Kljub letom intenzivnega ustvarjanja delovnih mest je španski trg dela pred pandemijo COVID-19 še vedno beležil visoke stopnje brezposelnosti in segmentacijo trga dela. Predhodni podatki kažejo na znatno povečanje stopnje brezposelnosti v Španiji kot posledica krize zaradi COVID-19, kar bo vplivalo na že tako omejeno zmogljivost zavodov za zaposlovanje za podporo delavcem in delodajalcem ter na socialne službe. Srednjeročno bi bilo treba okrevanje omogočiti z ukrepi za podporo zaposlovanju, sprejetimi v posvetovanju s socialnimi partnerji, na primer s postopnim opuščanjem shem skrajšanega delovnega časa, pregledom sistema spodbud za zaposlovanje za boljše spodbujanje trajnostnih oblik zaposlitve, zlasti za mlade delavce, in prožnostjo delovnih pogojev. Povečevanje deleža študentov v znanosti in digitalnih tehnologijah, povečanje privlačnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter zagotavljanje prožnih možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo bi lahko pomagali zadostiti naraščajočemu povpraševanju po tehničnih znanjih in spretnostih, potrebnih za zeleni in digitalni prehod, ki bo spremljal okrevanje. Bolj na splošno bi lahko izboljšanje izobraževalnih in poklicnih smernic ter zagotavljanje ustrezne podpore prikrajšanim študentom in regijam, ki zaostajajo, prispevala k boljšim rezultatom izobraževanja. Uspeh ukrepov, ki se lahko sprejmejo za doseganje teh ciljev, bo močno odvisen od tega, ali si bo država vzela potreben čas za oblikovanje širokega in dolgotrajnega socialnega in političnega soglasja v zvezi z reformami. |
| --- | --- |

(20)

Kljub letom intenzivnega ustvarjanja delovnih mest je španski trg dela pred pandemijo COVID-19 še vedno beležil visoke stopnje brezposelnosti in segmentacijo trga dela. Predhodni podatki kažejo na znatno povečanje stopnje brezposelnosti v Španiji kot posledica krize zaradi COVID-19, kar bo vplivalo na že tako omejeno zmogljivost zavodov za zaposlovanje za podporo delavcem in delodajalcem ter na socialne službe. Srednjeročno bi bilo treba okrevanje omogočiti z ukrepi za podporo zaposlovanju, sprejetimi v posvetovanju s socialnimi partnerji, na primer s postopnim opuščanjem shem skrajšanega delovnega časa, pregledom sistema spodbud za zaposlovanje za boljše spodbujanje trajnostnih oblik zaposlitve, zlasti za mlade delavce, in prožnostjo delovnih pogojev. Povečevanje deleža študentov v znanosti in digitalnih tehnologijah, povečanje privlačnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter zagotavljanje prožnih možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo bi lahko pomagali zadostiti naraščajočemu povpraševanju po tehničnih znanjih in spretnostih, potrebnih za zeleni in digitalni prehod, ki bo spremljal okrevanje. Bolj na splošno bi lahko izboljšanje izobraževalnih in poklicnih smernic ter zagotavljanje ustrezne podpore prikrajšanim študentom in regijam, ki zaostajajo, prispevala k boljšim rezultatom izobraževanja. Uspeh ukrepov, ki se lahko sprejmejo za doseganje teh ciljev, bo močno odvisen od tega, ali si bo država vzela potreben čas za oblikovanje širokega in dolgotrajnega socialnega in političnega soglasja v zvezi z reformami.

| (21) | Zaradi posledic pandemije COVID-19 za trg dela je treba nujno podpreti dohodke gospodinjstev, ki jih je prizadela kriza zaradi COVID-19. Pri teh prizadevanjih je bila ključna poenostavitev uporabe shem skrajšanega delovnega časa. Vendar začasni delavci z zelo kratkoročnimi pogodbami, ki predstavljajo večino novih brezposelnih in med katerimi je veliko mladih delavcev, pogosto niso upravičeni do standardnega zavarovanja za primer brezposelnosti. Da bi podprli trajnostno okrevanje in socialno kohezijo, je treba poleg nujnih ukrepov, ki jih je že sprejela vlada, zagotoviti, da bodo imeli vsi delavci, vključno z začasnimi delavci in samozaposlenimi, dostop do ustrezne socialne zaščite in aktivnih politik trga dela. |
| --- | --- |

(21)

Zaradi posledic pandemije COVID-19 za trg dela je treba nujno podpreti dohodke gospodinjstev, ki jih je prizadela kriza zaradi COVID-19. Pri teh prizadevanjih je bila ključna poenostavitev uporabe shem skrajšanega delovnega časa. Vendar začasni delavci z zelo kratkoročnimi pogodbami, ki predstavljajo večino novih brezposelnih in med katerimi je veliko mladih delavcev, pogosto niso upravičeni do standardnega zavarovanja za primer brezposelnosti. Da bi podprli trajnostno okrevanje in socialno kohezijo, je treba poleg nujnih ukrepov, ki jih je že sprejela vlada, zagotoviti, da bodo imeli vsi delavci, vključno z začasnimi delavci in samozaposlenimi, dostop do ustrezne socialne zaščite in aktivnih politik trga dela.

| (22) | Kriza zaradi COVID-19 bo verjetno povečala visoko stopnjo revščine ali socialne izključenosti v Španiji, zlasti med družinami z otroki. Leta 2019 je bila Španija država članica z najnižjim povprečjem družinskih prejemkov na otroka. Družine z nizkimi in srednjimi dohodki niso upravičene do strogo pogojevanih otroških dodatkov in imajo le omejeno korist od davčnih olajšav. Odhodki za socialno zaščito so še vedno močno usmerjeni k starejšim, raven odhodkov za pokojnine pa se bo v srednje- do dolgoročnem obdobju znatno povečala, če bodo napovedana odstopanja od pokojninske reforme iz leta 2013 postala trajna in ne bodo sprejeti ustrezni izravnalni ukrepi. Zaradi težkih gospodarskih in družbenih razmer, ki so posledica pandemije COVID-19, je potrebna medgeneracijska solidarnost v smeri mlajših generacij. Pomoč za brezposelnost dolgotrajno brezposelnim in delavcem, ki ne izpolnjujejo pogojev za sheme, ki temeljijo na prispevkih, je trenutno razpršena po več shemah, zaradi česar je pokritost nizka. Obstoječe regionalne sheme minimalnega dohodka zaradi velikih regionalnih razlik v smislu pokritosti, trajanja, pogojev dostopa in ustreznosti obsegajo le 20 % potencialnih upravičencev v državi. V trenutnih nujnih razmerah je bila nedavno sprejeta stalna nacionalna shema zajamčenega dohodka, ki bo po ocenah pokrivala več kot dva milijona upravičencev in čaka na ratifikacijo s strani parlamenta, dopolnjevale pa jo bodo obstoječe regionalne sheme minimalnega dohodka. Na tej stopnji ni mogoče oceniti njenega učinka na zmanjšanje revščine ter njene kratkoročne in srednjeročne trajnosti. |
| --- | --- |

(22)

Kriza zaradi COVID-19 bo verjetno povečala visoko stopnjo revščine ali socialne izključenosti v Španiji, zlasti med družinami z otroki. Leta 2019 je bila Španija država članica z najnižjim povprečjem družinskih prejemkov na otroka. Družine z nizkimi in srednjimi dohodki niso upravičene do strogo pogojevanih otroških dodatkov in imajo le omejeno korist od davčnih olajšav. Odhodki za socialno zaščito so še vedno močno usmerjeni k starejšim, raven odhodkov za pokojnine pa se bo v srednje- do dolgoročnem obdobju znatno povečala, če bodo napovedana odstopanja od pokojninske reforme iz leta 2013 postala trajna in ne bodo sprejeti ustrezni izravnalni ukrepi. Zaradi težkih gospodarskih in družbenih razmer, ki so posledica pandemije COVID-19, je potrebna medgeneracijska solidarnost v smeri mlajših generacij. Pomoč za brezposelnost dolgotrajno brezposelnim in delavcem, ki ne izpolnjujejo pogojev za sheme, ki temeljijo na prispevkih, je trenutno razpršena po več shemah, zaradi česar je pokritost nizka. Obstoječe regionalne sheme minimalnega dohodka zaradi velikih regionalnih razlik v smislu pokritosti, trajanja, pogojev dostopa in ustreznosti obsegajo le 20 % potencialnih upravičencev v državi. V trenutnih nujnih razmerah je bila nedavno sprejeta stalna nacionalna shema zajamčenega dohodka, ki bo po ocenah pokrivala več kot dva milijona upravičencev in čaka na ratifikacijo s strani parlamenta, dopolnjevale pa jo bodo obstoječe regionalne sheme minimalnega dohodka. Na tej stopnji ni mogoče oceniti njenega učinka na zmanjšanje revščine ter njene kratkoročne in srednjeročne trajnosti.

| (23) | Še ena oteževalna okoliščina v zvezi s pandemijo COVID-19 v Španiji je, da velik delež zaposlenih dela v številnih MSP. Da bi preprečili stečaje, ki se jim je mogoče izogniti, so bili nekateri ukrepi za zagotavljanje likvidnostne podpore podjetjem s posojili in jamstvi sprejeti po nujnem postopku, s poudarkom na MSP ter sektorjih, ki jih bo kriza zaradi COVID-19 težje in dlje prizadela, kot je na primer turizem (ki je leta 2019 v Španiji znašal 12 % BDP). Finančni posredniki bi morali te ukrepe učinkovito in hitro izvajati, da se izkoristijo njihovi učinki. K izboljšanju denarnega toka MSP bodo prispevali tudi odlogi plačil davkov in socialnih prispevkov ter pospešitev pogodbenih plačil s strani javnih organov. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Za zagotovitev učinkovitosti teh ukrepov je pomembno, da se ohranijo prizadevanja za zmanjšanje upravnega bremena in zagotavljanje učinkovitih digitalnih javnih storitev. Podpora podjetjem v sektorjih, ki jih je kriza zaradi COVID-19 najbolj prizadela, zaščita konkurenčnosti izvoznih podjetij in spodbujanje internacionalizacije kot sredstva za okrepitev odpornosti podjetij so bistvenega pomena za uspešno okrevanje. |
| --- | --- |

(23)

Še ena oteževalna okoliščina v zvezi s pandemijo COVID-19 v Španiji je, da velik delež zaposlenih dela v številnih MSP. Da bi preprečili stečaje, ki se jim je mogoče izogniti, so bili nekateri ukrepi za zagotavljanje likvidnostne podpore podjetjem s posojili in jamstvi sprejeti po nujnem postopku, s poudarkom na MSP ter sektorjih, ki jih bo kriza zaradi COVID-19 težje in dlje prizadela, kot je na primer turizem (ki je leta 2019 v Španiji znašal 12 % BDP). Finančni posredniki bi morali te ukrepe učinkovito in hitro izvajati, da se izkoristijo njihovi učinki. K izboljšanju denarnega toka MSP bodo prispevali tudi odlogi plačil davkov in socialnih prispevkov ter pospešitev pogodbenih plačil s strani javnih organov. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Za zagotovitev učinkovitosti teh ukrepov je pomembno, da se ohranijo prizadevanja za zmanjšanje upravnega bremena in zagotavljanje učinkovitih digitalnih javnih storitev. Podpora podjetjem v sektorjih, ki jih je kriza zaradi COVID-19 najbolj prizadela, zaščita konkurenčnosti izvoznih podjetij in spodbujanje internacionalizacije kot sredstva za okrepitev odpornosti podjetij so bistvenega pomena za uspešno okrevanje.

| (24) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Obeti za okrevanje Španije bodo odvisni od njene sposobnosti za povečanje produktivnosti in spodbujanje inovacij, vključno z digitalnim in zelenim prehodom. Inovacijska uspešnost Španije je v vseh regijah pod povprečjem Unije. Španska podjetja niso dovolj uspešna na področjih inovacij, vlaganja v opredmetena in neopredmetena sredstva ter čim boljšega izkoristka znanj in spretnosti lokalnega prebivalstva, kar bi lahko oviralo njihovo konkurenčnost v gospodarstvu, ki temelji na znanju. Kriza zaradi COVID-19 je poudarila pomen digitalizacije za ohranitev dostopa do vladnih storitev ter izobraževanja in usposabljanja, pa tudi za ohranjanje delovnih mest in gospodarske aktivnosti. Pred obdobjem omejitvenih ukrepov je imela le polovica šol v Španiji na voljo ustrezne platforme za digitalno učenje, obstajajo pa tudi velike regionalne razlike. Nenaden prehod na digitalno učenje je bil prav tako poseben izziv za ranljive študente, ki doma nimajo dostopa do digitalnih rešitev. Španija bi morala vsem študentom zagotoviti dostop do digitalnega učenja, vključno s tistimi na podeželju in iz ranljivih gospodinjstev. Podpora digitalizaciji podjetij bi prav tako spodbujala konkurenčnost španskih podjetij, zlasti MSP in mikropodjetij, v globalnih vrednostnih verigah in povečala njihovo zmogljivost za izvoz. Z uvajanjem digitalnih tehnologij, vključno z naprednimi digitalnimi tehnologijami, in zmanjšanjem digitalne vrzeli med mestnimi in podeželskimi območji bi se izboljšala zmogljivost španskega gospodarstva za inovacije. Poleg tega bi lahko krepitev upravljanja na področju raziskav in inovacij na vseh ravneh, povečanje kakovosti raziskav s pomočjo sistematičnih vrednotenj in spodbujanje raziskovalnih organizacij k sodelovanju z zasebnim sektorjem omogočili učinkovitejše politike na področju raziskav in inovacij ter pospešili širjenje inovacij za pomoč pri okrevanju. |
| --- | --- |

(24)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Obeti za okrevanje Španije bodo odvisni od njene sposobnosti za povečanje produktivnosti in spodbujanje inovacij, vključno z digitalnim in zelenim prehodom. Inovacijska uspešnost Španije je v vseh regijah pod povprečjem Unije. Španska podjetja niso dovolj uspešna na področjih inovacij, vlaganja v opredmetena in neopredmetena sredstva ter čim boljšega izkoristka znanj in spretnosti lokalnega prebivalstva, kar bi lahko oviralo njihovo konkurenčnost v gospodarstvu, ki temelji na znanju. Kriza zaradi COVID-19 je poudarila pomen digitalizacije za ohranitev dostopa do vladnih storitev ter izobraževanja in usposabljanja, pa tudi za ohranjanje delovnih mest in gospodarske aktivnosti. Pred obdobjem omejitvenih ukrepov je imela le polovica šol v Španiji na voljo ustrezne platforme za digitalno učenje, obstajajo pa tudi velike regionalne razlike. Nenaden prehod na digitalno učenje je bil prav tako poseben izziv za ranljive študente, ki doma nimajo dostopa do digitalnih rešitev. Španija bi morala vsem študentom zagotoviti dostop do digitalnega učenja, vključno s tistimi na podeželju in iz ranljivih gospodinjstev. Podpora digitalizaciji podjetij bi prav tako spodbujala konkurenčnost španskih podjetij, zlasti MSP in mikropodjetij, v globalnih vrednostnih verigah in povečala njihovo zmogljivost za izvoz. Z uvajanjem digitalnih tehnologij, vključno z naprednimi digitalnimi tehnologijami, in zmanjšanjem digitalne vrzeli med mestnimi in podeželskimi območji bi se izboljšala zmogljivost španskega gospodarstva za inovacije. Poleg tega bi lahko krepitev upravljanja na področju raziskav in inovacij na vseh ravneh, povečanje kakovosti raziskav s pomočjo sistematičnih vrednotenj in spodbujanje raziskovalnih organizacij k sodelovanju z zasebnim sektorjem omogočili učinkovitejše politike na področju raziskav in inovacij ter pospešili širjenje inovacij za pomoč pri okrevanju.

| (25) | Za preobrazbo Španije v podnebno nevtralno gospodarstvo bodo med drugim potrebna obsežna vlaganja v daljšem obdobju na področju energije iz obnovljivih virov, trajnostne energetske infrastrukture, energijske učinkovitosti in trajnostnega prometa. V skladu s španskim nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom bi bilo treba prednost med okrevanjem nameniti naložbam za zeleni prehod. Spodbujanje integriranega energetskega sistema bi moralo olajšati uveljavljanje obnovljivih virov energije. Zmanjšanje porabe energije v zasebnih in javnih zgradbah z obsežno prenovo ter razvoj pametnih omrežij in skladiščenja električne energije iz obnovljivih virov bi pripomogla k boljšemu upravljanju povpraševanja po energiji, hkrati pa bi podprla ustvarjanje delovnih mest med okrevanjem. Nadaljnje naložbe v energetsko infrastrukturo, tudi v elektroenergetske povezave s preostalo Unijo, bi prispevale k boljšemu povezovanju notranjega energijskega trga Unije, obenem pa uvedle večjo konkurenco in spodbudile uporabo energije iz obnovljivih virov. Dodatna prizadevanja bi morala spodbujati tudi trajnostni in učinkovit promet, vključno z okrepitvijo storitev javnega prevoza in vzpostavitvijo infrastrukture za alternativna goriva, zlasti za električna vozila. Naložbe bodo potrebne tudi, da se omogoči večja uporaba železniškega tovornega prometa, vključno s čezmejnimi povezavami s Francijo in Portugalsko ter povezavami do pristanišč in logističnih vozlišč. Poleg tega so nekatera območja Španije med najbolj izpostavljenimi podnebnim spremembam v Evropi. Vodni viri so pod pritiskom, infrastruktura za gospodarjenje z vodo in ravnanje z odpadki pa je po državi neenakomerna. Zelene naložbe lahko pomagajo pri soočanju s škodljivimi učinki podnebnih sprememb, vključno z ohranjanjem gozdov, kot so vročinski valovi, suše, poplave in gozdni požari, izboljšanju kakovosti zraka, gospodarjenju z vodo in ravnanju z odpadki ter razvoju potenciala krožnega gospodarstva. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Španiji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Španiji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(25)

Za preobrazbo Španije v podnebno nevtralno gospodarstvo bodo med drugim potrebna obsežna vlaganja v daljšem obdobju na področju energije iz obnovljivih virov, trajnostne energetske infrastrukture, energijske učinkovitosti in trajnostnega prometa. V skladu s španskim nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom bi bilo treba prednost med okrevanjem nameniti naložbam za zeleni prehod. Spodbujanje integriranega energetskega sistema bi moralo olajšati uveljavljanje obnovljivih virov energije. Zmanjšanje porabe energije v zasebnih in javnih zgradbah z obsežno prenovo ter razvoj pametnih omrežij in skladiščenja električne energije iz obnovljivih virov bi pripomogla k boljšemu upravljanju povpraševanja po energiji, hkrati pa bi podprla ustvarjanje delovnih mest med okrevanjem. Nadaljnje naložbe v energetsko infrastrukturo, tudi v elektroenergetske povezave s preostalo Unijo, bi prispevale k boljšemu povezovanju notranjega energijskega trga Unije, obenem pa uvedle večjo konkurenco in spodbudile uporabo energije iz obnovljivih virov. Dodatna prizadevanja bi morala spodbujati tudi trajnostni in učinkovit promet, vključno z okrepitvijo storitev javnega prevoza in vzpostavitvijo infrastrukture za alternativna goriva, zlasti za električna vozila. Naložbe bodo potrebne tudi, da se omogoči večja uporaba železniškega tovornega prometa, vključno s čezmejnimi povezavami s Francijo in Portugalsko ter povezavami do pristanišč in logističnih vozlišč. Poleg tega so nekatera območja Španije med najbolj izpostavljenimi podnebnim spremembam v Evropi. Vodni viri so pod pritiskom, infrastruktura za gospodarjenje z vodo in ravnanje z odpadki pa je po državi neenakomerna. Zelene naložbe lahko pomagajo pri soočanju s škodljivimi učinki podnebnih sprememb, vključno z ohranjanjem gozdov, kot so vročinski valovi, suše, poplave in gozdni požari, izboljšanju kakovosti zraka, gospodarjenju z vodo in ravnanju z odpadki ter razvoju potenciala krožnega gospodarstva. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Španiji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Španiji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (26) | Regulativna razdrobljenost in ovire v Španiji podjetjem preprečujejo izkoriščanje ekonomije obsega in negativno vplivajo na produktivnost. Zakon o enotnosti trga, ki ga že izvršujejo sodišča in organi, pristojni za konkurenco, bi bilo treba med okrevanjem bolj dejavno uporabljati za spodbujanje boljšega pravnega urejanja in konkurence. V zvezi s tem bi bilo treba takoj po prenehanju izrednih razmer odpraviti stroge lastniške in tržne omejitve, s katerimi se je med pandemijo COVID-19 zagotavljala dobava strateškega blaga in storitev. Bolj na splošno bi lahko močnejše in trajnostno usklajevanje med različnimi ravnmi države omogočilo učinkovitejše politike za okrevanje gospodarstva. Bistveno je tudi zagotoviti, da bo lahko struktura upravljanja, že vzpostavljena z zakoni, s katerimi se izvajajo direktive o javnih naročilih iz leta 2014, delovala s polno hitrostjo, kakor hitro je to mogoče, da se bo zagotovila učinkovita uporaba javnih naložb, ki bi lahko podprle okrevanje. V tesnem sodelovanju s predstavniki vseh ravni države (osrednje, regionalne in lokalne) v okviru odbora za sodelovanje bi bilo treba okrepiti prizadevanja za celovito nacionalno strategijo na področju javnih naročil. |
| --- | --- |

(26)

Regulativna razdrobljenost in ovire v Španiji podjetjem preprečujejo izkoriščanje ekonomije obsega in negativno vplivajo na produktivnost. Zakon o enotnosti trga, ki ga že izvršujejo sodišča in organi, pristojni za konkurenco, bi bilo treba med okrevanjem bolj dejavno uporabljati za spodbujanje boljšega pravnega urejanja in konkurence. V zvezi s tem bi bilo treba takoj po prenehanju izrednih razmer odpraviti stroge lastniške in tržne omejitve, s katerimi se je med pandemijo COVID-19 zagotavljala dobava strateškega blaga in storitev. Bolj na splošno bi lahko močnejše in trajnostno usklajevanje med različnimi ravnmi države omogočilo učinkovitejše politike za okrevanje gospodarstva. Bistveno je tudi zagotoviti, da bo lahko struktura upravljanja, že vzpostavljena z zakoni, s katerimi se izvajajo direktive o javnih naročilih iz leta 2014, delovala s polno hitrostjo, kakor hitro je to mogoče, da se bo zagotovila učinkovita uporaba javnih naložb, ki bi lahko podprle okrevanje. V tesnem sodelovanju s predstavniki vseh ravni države (osrednje, regionalne in lokalne) v okviru odbora za sodelovanje bi bilo treba okrepiti prizadevanja za celovito nacionalno strategijo na področju javnih naročil.

| (27) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, tudi pri ukrepih za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(27)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, tudi pri ukrepih za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

| (28) | Pravočasna uvedba postopkov v primeru insolventnosti bo prav tako imela ključno vlogo pri zagotavljanju likvidnosti podjetij in učinkovite prerazporeditve sredstev, pa tudi pri spodbujanju podjetništva in stabilnosti finančnega sektorja. Bistveno je, da se zaščiti zmogljivost pravosodnega sistema za učinkovito obravnavo postopkov v primeru insolventnosti. To je še posebej pomembno, saj lahko trenutna prekinitev dejavnosti sodišč in pričakovano povečanje sodnih postopkov zaradi recesije, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, še poslabšata obstoječe izzive z vedno daljšimi postopki in vse večjimi zaostanki v sodnih postopkih. |
| --- | --- |

(28)

Pravočasna uvedba postopkov v primeru insolventnosti bo prav tako imela ključno vlogo pri zagotavljanju likvidnosti podjetij in učinkovite prerazporeditve sredstev, pa tudi pri spodbujanju podjetništva in stabilnosti finančnega sektorja. Bistveno je, da se zaščiti zmogljivost pravosodnega sistema za učinkovito obravnavo postopkov v primeru insolventnosti. To je še posebej pomembno, saj lahko trenutna prekinitev dejavnosti sodišč in pričakovano povečanje sodnih postopkov zaradi recesije, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, še poslabšata obstoječe izzive z vedno daljšimi postopki in vse večjimi zaostanki v sodnih postopkih.

| (29) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Španija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(29)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Španija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (30) | Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Španija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine. |
| --- | --- |

(30)

Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Španija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine.

| (31) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Španije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Španijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Španiji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(31)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Španije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Španijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Španiji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (32) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (8) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj. |
| --- | --- |

(32)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (8) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

| (33) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s posledicami pandemije COVID-19 in spodbujanju okrevanja kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je ugotovila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilih 1, 2 in 4 spodaj – |
| --- | --- |

(33)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s posledicami pandemije COVID-19 in spodbujanju okrevanja kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je ugotovila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilih 1, 2 in 4 spodaj –

PRIPOROČA, da Španija v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Okrepi odpornost in zmogljivost zdravstvenega sistema v zvezi z zdravstvenimi delavci, kritičnimi medicinskimi izdelki in infrastrukturo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podpira zaposlovanje prek ureditev za ohranjanje delovnih mest, učinkovitih spodbud za zaposlovanje ter razvoja znanj in spretnosti. Okrepi zaščito pred brezposelnostjo, zlasti za netipične delavce. Izboljša pokritost in ustreznost shem minimalnega dohodka in družinske podpore ter dostop do digitalnega učenja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zagotovi učinkovito izvajanje ukrepov za zagotavljanje likvidnosti MSP ter samozaposlenim, vključno z izogibanjem zamudam pri plačilih. Daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva. Osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na spodbujanje raziskav in inovacij, čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, energetsko infrastrukturo, gospodarjenje z vodo in ravnanje z odpadki ter trajnostni promet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izboljša usklajevanje med različnimi ravnmi države in okrepi okvir javnih naročil za učinkovito podporo okrevanja. |
| --- | --- |

4.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 48.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so porazdeljene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

7

(8)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/62 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/62

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Francije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Francije za leto 2020

(2020/C 282/10)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Francijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Francijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja.

| (2) | Poročilo o državi za Francijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Francije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Francije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Franciji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ta neravnotežja so povezana predvsem z visokim javnim dolgom in šibko dinamiko konkurenčnosti v razmerah nizke rasti produktivnosti, kar ima čezmejne učinke. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Francijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Francije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Francije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Franciji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ta neravnotežja so povezana predvsem z visokim javnim dolgom in šibko dinamiko konkurenčnosti v razmerah nizke rasti produktivnosti, kar ima čezmejne učinke.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje za omejitev širjenja in nadziranje pandemije COVID-19, okrepitev odpornosti nacionalnih zdravstvenih sistemov, ublažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ter zagotovitev ustreznih zdravstvenih in varnostnih pogojev na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje za omejitev širjenja in nadziranje pandemije COVID-19, okrepitev odpornosti nacionalnih zdravstvenih sistemov, ublažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ter zagotovitev ustreznih zdravstvenih in varnostnih pogojev na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Ključni elementi za razvoj širših načrtov za pripravljenost na krize vključujejo boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovne opreme |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Ključni elementi za razvoj širših načrtov za pripravljenost na krize vključujejo boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovne opreme

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Francija se spodbuja, naj v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Francija se spodbuja, naj v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah, zlasti v regijah, ki se izrazito opirajo na turizem (npr. najbolj oddaljene regije) in, bolj splošno, na osebno poslovanje s potrošniki. To pomeni znatno tveganje za poglobitev regionalnih in teritorialnih razlik znotraj Francije s poslabšanjem že opaženega počasnega poglabljanja razlik med regijo glavnega mesta, velikimi mesti in preostalimi deli države, med mestnimi in podeželskimi območji ter med celinskim delom države in najbolj oddaljenimi regijami. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah, zlasti v regijah, ki se izrazito opirajo na turizem (npr. najbolj oddaljene regije) in, bolj splošno, na osebno poslovanje s potrošniki. To pomeni znatno tveganje za poglobitev regionalnih in teritorialnih razlik znotraj Francije s poslabšanjem že opaženega počasnega poglabljanja razlik med regijo glavnega mesta, velikimi mesti in preostalimi deli države, med mestnimi in podeželskimi območji ter med celinskim delom države in najbolj oddaljenimi regijami. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Francija je 7. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 30. aprila 2020 pa program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Francija je 7. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 30. aprila 2020 pa program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Francijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodno pravilo glede dolga. Svet je 13. julija 2018 Franciji priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (7) v letu 2019 ne bo presegla 1,4 %, kar je ustrezalo letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % bruto domačega proizvoda (BDP). Celovita ocena Komisije potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2019 ter za leti 2018 in 2019 skupaj. To je pomemben dejavnik v poročilu, ki ga je Komisija pripravila v skladu s členom 126(3) Pogodbe in v katerem ocenjuje, ali je Francija v letu 2019 izpolnjevala merilo glede dolga. |
| --- | --- |

(11)

Za Francijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodno pravilo glede dolga. Svet je 13. julija 2018 Franciji priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (7) v letu 2019 ne bo presegla 1,4 %, kar je ustrezalo letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % bruto domačega proizvoda (BDP). Celovita ocena Komisije potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2019 ter za leti 2018 in 2019 skupaj. To je pomemben dejavnik v poročilu, ki ga je Komisija pripravila v skladu s členom 126(3) Pogodbe in v katerem ocenjuje, ali je Francija v letu 2019 izpolnjevala merilo glede dolga.

| (12) | V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 3,0 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 9,0 % BDP v letu 2020. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po ustalitvi na 98,1 % BDP v letu 2019 povečal na 115,2 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 3,0 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 9,0 % BDP v letu 2020. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po ustalitvi na 98,1 % BDP v letu 2019 povečal na 115,2 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (13) | Francija je v odziv na pandemijo COVID-19 in v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 navedeni proračunski ukrepi znašajo 1,9 % BDP. Ti ukrepi vključujejo financiranje sheme za delno brezposelnost v višini 1,1 % BDP; dodatne odhodke v višini 0,4 % BDP za okrepitev storitev zdravstvenega varstva, dodatke za zdravstveno zavarovanje in dodatke za zdravstveno osebje; vzpostavitev solidarnostnega sklada v vrednosti 0,3 % BDP za zagotavljanje neposredne podpore malim in zelo majhnim podjetjem ter samozaposlenim. Poleg tega je Francija napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 17 % BDP. Ti ukrepi vključujejo odloge plačila davkov in prispevkov za socialno varnost s strani podjetij; pospešeno povračilo dobropisa davkov in DDV; vzpostavitev namenske rezerve za neposredno podporo strateškim podjetjem prek kapitalskih naložb (3,1 % BDP) in poroštev za posojila (13,9 % BDP). Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Francija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(13)

Francija je v odziv na pandemijo COVID-19 in v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 navedeni proračunski ukrepi znašajo 1,9 % BDP. Ti ukrepi vključujejo financiranje sheme za delno brezposelnost v višini 1,1 % BDP; dodatne odhodke v višini 0,4 % BDP za okrepitev storitev zdravstvenega varstva, dodatke za zdravstveno zavarovanje in dodatke za zdravstveno osebje; vzpostavitev solidarnostnega sklada v vrednosti 0,3 % BDP za zagotavljanje neposredne podpore malim in zelo majhnim podjetjem ter samozaposlenim. Poleg tega je Francija napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 17 % BDP. Ti ukrepi vključujejo odloge plačila davkov in prispevkov za socialno varnost s strani podjetij; pospešeno povračilo dobropisa davkov in DDV; vzpostavitev namenske rezerve za neposredno podporo strateškim podjetjem prek kapitalskih naložb (3,1 % BDP) in poroštev za posojila (13,9 % BDP). Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Francija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (14) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Francije v letu 2020 znašal –9,9 % BDP, v letu 2021 pa –4,0 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 116,5 % BDP v letu 2020 in 111,9 % v letu 2021. |
| --- | --- |

(14)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Francije v letu 2020 znašal –9,9 % BDP, v letu 2021 pa –4,0 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 116,5 % BDP v letu 2020 in 111,9 % v letu 2021.

| (15) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker Francija v letu 2019 ni izpolnjevala pravila glede dolga in ker naj bi v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merili glede primanjkljaja in dolga, kakor sta opredeljeni v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, nista izpolnjeni. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker Francija v letu 2019 ni izpolnjevala pravila glede dolga in ker naj bi v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merili glede primanjkljaja in dolga, kakor sta opredeljeni v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, nista izpolnjeni.

| (16) | Francoski zdravstveni sistem je učinkovit pri doseganju dobrih rezultatov. Vendar je kriza zaradi COVID-19 opozorila na pomanjkljivosti v pripravljenosti sistema na pandemije. Te pomanjkljivosti so med drugim: a) težave pri zagotavljanju takojšnje razpoložljivosti zdravstvenih delavcev, kritičnega materiala in osebne zaščitne opreme ter b) prikrite strukturne težave. Kar zadeva prve, je Francija uporabila svojo rezervo zdravstvenega in reševalnega osebja ter opreme, vključno s študenti medicine ter upokojenimi zdravniki in medicinskimi sestrami. Usklajevanje odziva med vsemi segmenti zdravstvenega sistema je še vedno izziv. Prikrite strukturne težave pa so posledica pomanjkanja naložb v fizično infrastrukturo in človeške vire, premajhnih prilagoditev v organizaciji storitev in nezadostnega usklajevanja med zasebnimi in javnimi akterji. Izzive še poslabšujejo vztrajne regionalne razlike. Na primer, kljub temu, da je delež dejavnih zdravnikov blizu povprečja Unije, približno 18 % prebivalstva Francije živi na območjih, kjer je dostop do splošnega zdravnika omejen. Potrebna so nadaljnja odločna prizadevanja za digitalizacijo zdravstvenih storitev, ki je temelj strategije vlade za preoblikovanje zdravstvenega sistema. Kriza zaradi COVID-19 kaže, da je v času pandemije pomembna boljša uporaba e-zdravja, zlasti medicine na daljavo. |
| --- | --- |

(16)

Francoski zdravstveni sistem je učinkovit pri doseganju dobrih rezultatov. Vendar je kriza zaradi COVID-19 opozorila na pomanjkljivosti v pripravljenosti sistema na pandemije. Te pomanjkljivosti so med drugim: a) težave pri zagotavljanju takojšnje razpoložljivosti zdravstvenih delavcev, kritičnega materiala in osebne zaščitne opreme ter b) prikrite strukturne težave. Kar zadeva prve, je Francija uporabila svojo rezervo zdravstvenega in reševalnega osebja ter opreme, vključno s študenti medicine ter upokojenimi zdravniki in medicinskimi sestrami. Usklajevanje odziva med vsemi segmenti zdravstvenega sistema je še vedno izziv. Prikrite strukturne težave pa so posledica pomanjkanja naložb v fizično infrastrukturo in človeške vire, premajhnih prilagoditev v organizaciji storitev in nezadostnega usklajevanja med zasebnimi in javnimi akterji. Izzive še poslabšujejo vztrajne regionalne razlike. Na primer, kljub temu, da je delež dejavnih zdravnikov blizu povprečja Unije, približno 18 % prebivalstva Francije živi na območjih, kjer je dostop do splošnega zdravnika omejen. Potrebna so nadaljnja odločna prizadevanja za digitalizacijo zdravstvenih storitev, ki je temelj strategije vlade za preoblikovanje zdravstvenega sistema. Kriza zaradi COVID-19 kaže, da je v času pandemije pomembna boljša uporaba e-zdravja, zlasti medicine na daljavo.

| (17) | Kriza zaradi COVID-19 negativno vpliva na razmere na francoskem trgu dela in socialne razmere. Brezposelnost naj bi se kljub sprejetju blažilnih ukrepov povečala – glede na spomladansko napoved Komisije 2020 na 10,1 % leta 2020, nato pa naj bi se leta 2021 spet zmanjšala na 9,7 %. Ti ukrepi vključujejo spremembo in razširitev sheme skrajšanega delovnega časa, začasno razširitev pravic iskalcev zaposlitve, pa tudi ukrepe, sprejete v podporo podjetjem in zaposlenim ter za zagotavljanje delovanja javnih storitev in zdravstvenega sistema. Še vedno je zaskrbljujoča vztrajna segmentacija trga dela. Leta 2019 je približno dve tretjini novih zaposlitev temeljilo na kratkoročnih zaposlitvenih pogodbah, sklenjenih za manj kot en mesec. Stopnja prehoda s kratkoročnih pogodb na pogodbe za nedoločen čas je med najnižjimi v Uniji. Nedavna reforma sistema denarnih nadomestil za brezposelnost (Unédic) naj bi okrepila finančno vzdržnost sistema in obravnavala problem segmentacije, vendar so bili nekateri deli reforme, povezani s pravili za nadomestilo škode, zaradi krize COVID-19 odloženi. Glede na poslabšanje razmer je treba zagotoviti, da so denarna nadomestila za brezposelnost in aktivna podpora zaposlovanju na voljo vsem iskalcem zaposlitve, ne glede na njihov prejšnji zaposlitveni status. Za odpravo neusklajenosti med znanji in spretnostmi ter povpraševanjem po njih in izboljšanje odpornosti trga dela bi se morala nadaljevati prizadevanja za prerazporeditev delovne sile med sektorji. Pred pandemijo COVID-19 so delodajalci vse pogosteje poročali o težavah pri iskanju primernih kandidatov za zaposlitev, kar kaže na to, da je treba spodbujati izpopolnjevanje in prekvalificiranje. Na primer, čeprav je pomanjkanje strokovno usposobljene delovne sile še posebej pereče v sektorju informacijske tehnologije, delež diplomantov na tem področju še vedno znaša samo 3,5 % vseh diplomantov s terciarno izobrazbo. |
| --- | --- |

(17)

Kriza zaradi COVID-19 negativno vpliva na razmere na francoskem trgu dela in socialne razmere. Brezposelnost naj bi se kljub sprejetju blažilnih ukrepov povečala – glede na spomladansko napoved Komisije 2020 na 10,1 % leta 2020, nato pa naj bi se leta 2021 spet zmanjšala na 9,7 %. Ti ukrepi vključujejo spremembo in razširitev sheme skrajšanega delovnega časa, začasno razširitev pravic iskalcev zaposlitve, pa tudi ukrepe, sprejete v podporo podjetjem in zaposlenim ter za zagotavljanje delovanja javnih storitev in zdravstvenega sistema. Še vedno je zaskrbljujoča vztrajna segmentacija trga dela. Leta 2019 je približno dve tretjini novih zaposlitev temeljilo na kratkoročnih zaposlitvenih pogodbah, sklenjenih za manj kot en mesec. Stopnja prehoda s kratkoročnih pogodb na pogodbe za nedoločen čas je med najnižjimi v Uniji. Nedavna reforma sistema denarnih nadomestil za brezposelnost (Unédic) naj bi okrepila finančno vzdržnost sistema in obravnavala problem segmentacije, vendar so bili nekateri deli reforme, povezani s pravili za nadomestilo škode, zaradi krize COVID-19 odloženi. Glede na poslabšanje razmer je treba zagotoviti, da so denarna nadomestila za brezposelnost in aktivna podpora zaposlovanju na voljo vsem iskalcem zaposlitve, ne glede na njihov prejšnji zaposlitveni status. Za odpravo neusklajenosti med znanji in spretnostmi ter povpraševanjem po njih in izboljšanje odpornosti trga dela bi se morala nadaljevati prizadevanja za prerazporeditev delovne sile med sektorji. Pred pandemijo COVID-19 so delodajalci vse pogosteje poročali o težavah pri iskanju primernih kandidatov za zaposlitev, kar kaže na to, da je treba spodbujati izpopolnjevanje in prekvalificiranje. Na primer, čeprav je pomanjkanje strokovno usposobljene delovne sile še posebej pereče v sektorju informacijske tehnologije, delež diplomantov na tem področju še vedno znaša samo 3,5 % vseh diplomantov s terciarno izobrazbo.

| (18) | V okviru krize zaradi COVID-19 je še posebej pomembno zagotoviti delovanje kritične infrastrukture in prosti pretok blaga na celotnem enotnem trgu ter spremljati in zagotoviti pravilno delovanje dobavnih verig v sodelovanju s sosednjimi državami. V ta namen bo odprava omejitev izvoza nekaterih medicinskih izdelkov, sprejetih med krizo zaradi COVID-19, prispevala k usklajenemu obravnavanju potreb državljanov po vsej Uniji v duhu solidarnosti, preprečila tveganje pomanjkanja in motenj v dobavnih verigah ter navsezadnje odprla pot za uspešno izhodno strategijo iz razmer zaradi COVID-19, usklajeno na ravni Unije. |
| --- | --- |

(18)

V okviru krize zaradi COVID-19 je še posebej pomembno zagotoviti delovanje kritične infrastrukture in prosti pretok blaga na celotnem enotnem trgu ter spremljati in zagotoviti pravilno delovanje dobavnih verig v sodelovanju s sosednjimi državami. V ta namen bo odprava omejitev izvoza nekaterih medicinskih izdelkov, sprejetih med krizo zaradi COVID-19, prispevala k usklajenemu obravnavanju potreb državljanov po vsej Uniji v duhu solidarnosti, preprečila tveganje pomanjkanja in motenj v dobavnih verigah ter navsezadnje odprla pot za uspešno izhodno strategijo iz razmer zaradi COVID-19, usklajeno na ravni Unije.

| (19) | Francija je sprejela številne sheme za podporo likvidnosti podjetij, tudi na podlagi začasnega okvira za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19 (8). Uspešno in učinkovito izvajanje takšnih shem je ključno za zagotovitev njihovih koristi za podjetja, zlasti mala in srednja podjetja (MSP). Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. |
| --- | --- |

(19)

Francija je sprejela številne sheme za podporo likvidnosti podjetij, tudi na podlagi začasnega okvira za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19 (8). Uspešno in učinkovito izvajanje takšnih shem je ključno za zagotovitev njihovih koristi za podjetja, zlasti mala in srednja podjetja (MSP). Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja.

| (20) | Francosko poslovno okolje se je izboljšalo, vendar si mora Francija še naprej prizadevati za poenostavitev davčnega sistema in zmanjšanje upravnega bremena za podjetja, zlasti če želi podpreti uspešno srednjeročno okrevanje gospodarstva. Na primer, v skladu z oceno Komisije, ki jo potrjujejo kazalniki regulacije proizvodnih trgov OECD iz leta 2018, so regulativne omejitve v Franciji kljub doseženemu napredku in sprejetju več ukrepov v sektorju storitev še vedno večje kot v drugih državah članicah, zlasti na področju poslovnih storitev, ki zajema mnoge regulirane poklice, in trgovine na drobno. Sektor storitev bo, kot eden od najbolj prizadetih sektorjev, imel pomembno vlogo pri izhodu iz krize zaradi COVID-19 in okrevanju po njej. Preoblikovanje zahtev glede opravljanja storitev in dostopa do njih bi spodbudilo inovacije, konkurenco in poklicno mobilnost, kar bi imelo na splošno pozitiven vpliv na gospodarstvo. Regulativna prožnost bi lahko spodbudila tudi ponovni zagon aktivnosti na področju trgovine na drobno po pandemiji COVID-19. |
| --- | --- |

(20)

Francosko poslovno okolje se je izboljšalo, vendar si mora Francija še naprej prizadevati za poenostavitev davčnega sistema in zmanjšanje upravnega bremena za podjetja, zlasti če želi podpreti uspešno srednjeročno okrevanje gospodarstva. Na primer, v skladu z oceno Komisije, ki jo potrjujejo kazalniki regulacije proizvodnih trgov OECD iz leta 2018, so regulativne omejitve v Franciji kljub doseženemu napredku in sprejetju več ukrepov v sektorju storitev še vedno večje kot v drugih državah članicah, zlasti na področju poslovnih storitev, ki zajema mnoge regulirane poklice, in trgovine na drobno. Sektor storitev bo, kot eden od najbolj prizadetih sektorjev, imel pomembno vlogo pri izhodu iz krize zaradi COVID-19 in okrevanju po njej. Preoblikovanje zahtev glede opravljanja storitev in dostopa do njih bi spodbudilo inovacije, konkurenco in poklicno mobilnost, kar bi imelo na splošno pozitiven vpliv na gospodarstvo. Regulativna prožnost bi lahko spodbudila tudi ponovni zagon aktivnosti na področju trgovine na drobno po pandemiji COVID-19.

| (21) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Te naložbe bi lahko bile usmerjene v opredeljene prednostne naloge evropskega zelenega dogovora, zlasti v pobude za nizkoogljični promet, obnovljive vire energije in prenovo stavb. To bi lahko skupaj z digitalno preobrazbo gospodarstva prineslo spodbudo za okrevanje v kratkoročnem obdobju in po krizi zaradi COVID-19 v srednjeročnem obdobju ter Francijo usmerilo na dolgoročno, trajnostno in podnebno nevtralno pot, obenem pa spodbudilo vodilni položaj na tehnološkem področju. Pripravljalno delo za ukrepe okrevanja bi se lahko oprlo na nacionalni energetski in podnebni načrt Francije, projekte skupnega interesa in načrte za razvoj infrastrukture. Nadaljnje naložbe v energetsko infrastrukturo, tudi v elektroenergetske povezave, bi prispevale k izboljšanju povezovanja notranjega energijskega trga Unije, obenem pa omogočile večjo konkurenco in spodbudile uporabo energije iz obnovljivih virov. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Franciji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Franciji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(21)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Te naložbe bi lahko bile usmerjene v opredeljene prednostne naloge evropskega zelenega dogovora, zlasti v pobude za nizkoogljični promet, obnovljive vire energije in prenovo stavb. To bi lahko skupaj z digitalno preobrazbo gospodarstva prineslo spodbudo za okrevanje v kratkoročnem obdobju in po krizi zaradi COVID-19 v srednjeročnem obdobju ter Francijo usmerilo na dolgoročno, trajnostno in podnebno nevtralno pot, obenem pa spodbudilo vodilni položaj na tehnološkem področju. Pripravljalno delo za ukrepe okrevanja bi se lahko oprlo na nacionalni energetski in podnebni načrt Francije, projekte skupnega interesa in načrte za razvoj infrastrukture. Nadaljnje naložbe v energetsko infrastrukturo, tudi v elektroenergetske povezave, bi prispevale k izboljšanju povezovanja notranjega energijskega trga Unije, obenem pa omogočile večjo konkurenco in spodbudile uporabo energije iz obnovljivih virov. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Franciji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Franciji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (22) | Med omejitvijo gibanja se je izkazalo, da je digitalizacija ključnega pomena za ohranjanje dostopa do vladnih, izobraževalnih in zdravstvenih storitev ter ohranjanje gospodarske aktivnosti prek dela na daljavo in elektronskega poslovanja. Srednjeročno nudi digitalizacija boljše možnosti za okrevanje in rast podjetij, zlasti MSP, saj jih povezuje z večjim številom potencialnih strank, izboljšuje učinkovitost proizvodnih procesov in spodbuja inovacije. Naložbe v digitalizacijo vključujejo zagotovitev ustrezne infrastrukture ter izboljšanje digitalnih spretnosti in znanj širšega prebivalstva, zlasti aktivnega prebivalstva. Zdi se, da izvajanje načrta Francije za zelo hitre širokopasovne povezave (Plan France Très Haut Débit) na mestnih območjih poteka kot predvideno. Vendar na drugih območjih še vedno obstajajo velike razlike v pokritosti z zelo hitrim omrežjem. |
| --- | --- |

(22)

Med omejitvijo gibanja se je izkazalo, da je digitalizacija ključnega pomena za ohranjanje dostopa do vladnih, izobraževalnih in zdravstvenih storitev ter ohranjanje gospodarske aktivnosti prek dela na daljavo in elektronskega poslovanja. Srednjeročno nudi digitalizacija boljše možnosti za okrevanje in rast podjetij, zlasti MSP, saj jih povezuje z večjim številom potencialnih strank, izboljšuje učinkovitost proizvodnih procesov in spodbuja inovacije. Naložbe v digitalizacijo vključujejo zagotovitev ustrezne infrastrukture ter izboljšanje digitalnih spretnosti in znanj širšega prebivalstva, zlasti aktivnega prebivalstva. Zdi se, da izvajanje načrta Francije za zelo hitre širokopasovne povezave (Plan France Très Haut Débit) na mestnih območjih poteka kot predvideno. Vendar na drugih območjih še vedno obstajajo velike razlike v pokritosti z zelo hitrim omrežjem.

| (23) | Francija ima močno raziskovalno bazo in potencial za izvajanje specifičnih ukrepov, povezanih z raziskavami in inovacijami, za odziv na krizo zaradi COVID-19, vključno z razvojem cepiv in zdravil. Kriza zaradi COVID-19 in njene posledice zahtevajo okrepljeno sodelovanje na področju raziskav in inovacij med javnim in zasebnim sektorjem. Srednjeročno bi naložbe v raziskave in inovacije lahko sprostile potencial za povečanje produktivnosti, kot je poudaril francoski nacionalni odbor za produktivnost. Naložbe so prav tako potrebne v sektorjih, ki spodbujajo rast, da bi lahko podjetja izkoristila priložnosti, ki jih ponuja preobrazba evropskega gospodarstva. |
| --- | --- |

(23)

Francija ima močno raziskovalno bazo in potencial za izvajanje specifičnih ukrepov, povezanih z raziskavami in inovacijami, za odziv na krizo zaradi COVID-19, vključno z razvojem cepiv in zdravil. Kriza zaradi COVID-19 in njene posledice zahtevajo okrepljeno sodelovanje na področju raziskav in inovacij med javnim in zasebnim sektorjem. Srednjeročno bi naložbe v raziskave in inovacije lahko sprostile potencial za povečanje produktivnosti, kot je poudaril francoski nacionalni odbor za produktivnost. Naložbe so prav tako potrebne v sektorjih, ki spodbujajo rast, da bi lahko podjetja izkoristila priložnosti, ki jih ponuja preobrazba evropskega gospodarstva.

| (24) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(24)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

| (25) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Francija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(25)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Francija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (26) | Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Francija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine. |
| --- | --- |

(26)

Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Francija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine.

| (27) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Francije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Francijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Franciji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(27)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Francije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Francijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Franciji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (28) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (9) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj. |
| --- | --- |

(28)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (9) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

| (29) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s posledicami pandemije COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je opredelila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilih 1, 3 in 4 spodaj – |
| --- | --- |

(29)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s posledicami pandemije COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je opredelila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilih 1, 3 in 4 spodaj –

PRIPOROČA, da Francija v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Okrepi odpornost zdravstvenega sistema z zagotovitvijo zadostnih zalog kritičnih medicinskih izdelkov in uravnotežene razporeditve zdravstvenih delavcev ter naložbami v e-zdravje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ublaži zaposlitvene in socialne učinke krize zaradi COVID-19, med drugim s spodbujanjem znanj in spretnosti ter aktivno podporo za vse iskalce zaposlitve; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zagotovi učinkovito izvajanje ukrepov za podporo likvidnosti podjetij, zlasti MSP. Da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe v podporo gospodarskemu okrevanju. Osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na trajnostni promet, čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, energetsko in digitalno infrastrukturo ter raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nadalje izboljša regulativno okolje, zmanjša upravna bremena za podjetja in poenostavi davčni sistem. |
| --- | --- |

4.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 55.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so zglajene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

7

(8)  UL C 91I, 20.3.2020, str. 1.

8

(9)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/68 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/68

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Hrvaške za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2020

(2020/C 282/11)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Hrvaško opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Hrvaško opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

| (2) | Poročilo o državi za Hrvaško za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Hrvaške pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Hrvaške pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Hrvaškem obstajajo makroekonomska neravnotežja, povezana z visoko stopnjo javnega, zasebnega in zunanjega dolga v razmerah nizke potencialne rasti. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Hrvaško za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Hrvaške pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Hrvaške pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Hrvaškem obstajajo makroekonomska neravnotežja, povezana z visoko stopnjo javnega, zasebnega in zunanjega dolga v razmerah nizke potencialne rasti.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Hrvaška se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Hrvaška se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti obsežne in neenakomerno porazdeljene po hrvaških regijah. Posebej prizadete bodo obalne regije in otoki, ki se izrazito opirajo na turizem. Sedanje razmere zato zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti obsežne in neenakomerno porazdeljene po hrvaških regijah. Posebej prizadete bodo obalne regije in otoki, ki se izrazito opirajo na turizem. Sedanje razmere zato zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Hrvaška je 30. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Hrvaška je 30. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Hrvaško trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. |
| --- | --- |

(11)

Za Hrvaško trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga.

| (12) | V konvergenčnem programu za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,4 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 6,8 % BDP v letu 2020 in nato izboljšal na primanjkljaj v višini 2,4 % BDP v letu 2021. Glede na konvergenčni program za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 73,2 % BDP v letu 2019 povečal na 86,7 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

V konvergenčnem programu za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,4 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 6,8 % BDP v letu 2020 in nato izboljšal na primanjkljaj v višini 2,4 % BDP v letu 2021. Glede na konvergenčni program za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 73,2 % BDP v letu 2019 povečal na 86,7 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (13) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Hrvaška v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in podjetjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na konvergenčni program za leto 2020 navedeni proračunski ukrepi znašajo 2,8 % BDP. Glavna ukrepa so subvencije, izplačane podjetjem za ohranitev delovnih mest, in oprostitve plačila davkov za najbolj prizadeta podjetja. Poleg tega je Hrvaška sprejela ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem ter so v konvergenčnem programu za leto 2020 ocenjeni na 1,3 % BDP. Ti ukrepi vključujejo odloge plačila dohodnine, davka od dohodkov pravnih oseb ter prispevkov za socialno varnost. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Hrvaška, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(13)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Hrvaška v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in podjetjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na konvergenčni program za leto 2020 navedeni proračunski ukrepi znašajo 2,8 % BDP. Glavna ukrepa so subvencije, izplačane podjetjem za ohranitev delovnih mest, in oprostitve plačila davkov za najbolj prizadeta podjetja. Poleg tega je Hrvaška sprejela ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem ter so v konvergenčnem programu za leto 2020 ocenjeni na 1,3 % BDP. Ti ukrepi vključujejo odloge plačila dohodnine, davka od dohodkov pravnih oseb ter prispevkov za socialno varnost. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Hrvaška, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (14) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Hrvaške v letu 2020 znašal –7,1 % BDP, v letu 2021 pa –2,2 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 88,6 % BDP v letu 2020 in se zmanjšal na 83,4 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(14)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Hrvaške v letu 2020 znašal –7,1 % BDP, v letu 2021 pa –2,2 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 88,6 % BDP v letu 2020 in se zmanjšal na 83,4 % BDP v letu 2021.

| (15) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Hrvaška v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Hrvaška v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

| (16) | Hrvaška je v odziv na pandemijo COVID-19 hitro sprejela daljnosežne ukrepe za zaščito svojih državljanov in zajezitev širjenja virusa. Pandemija je (skupaj s povezanimi zajezitvenimi ukrepi) povzročila resne motnje poslovne aktivnosti z negativnimi učinki na trg dela. Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se realni BDP v letu 2020 zmanjšal za 9,1 % in se v letu 2021 ponovno povečal za 7,5 %, stopnja brezposelnosti pa naj bi se povečala na 10,2 % v letu 2020 in se nato ponovno zmanjšala na 7,4 % v letu 2021. Močno bo prizadet turistični sektor, ki predstavlja zelo pomemben delež hrvaškega gospodarstva. Hrvaška je morala hkrati odpravljati še posledice močnega potresa v Zagrebu 22. marca 2020. Da bi ublažila negativen vpliv na gospodarstvo, je Hrvaška sprejela vrsto ambicioznih ukrepov, vključno z ukrepi za dohodkovno podporo, oprostitvami in odlogi plačila davkov in prispevkov za socialno varnost, podporo za mala in srednja podjetja (MSP), dodatnimi poroštvi za zavarovanje izvoza, odlogi za odplačevanje obrokov posojil ter posebnimi ukrepi za turistični sektor in druge močno prizadete sektorje. |
| --- | --- |

(16)

Hrvaška je v odziv na pandemijo COVID-19 hitro sprejela daljnosežne ukrepe za zaščito svojih državljanov in zajezitev širjenja virusa. Pandemija je (skupaj s povezanimi zajezitvenimi ukrepi) povzročila resne motnje poslovne aktivnosti z negativnimi učinki na trg dela. Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se realni BDP v letu 2020 zmanjšal za 9,1 % in se v letu 2021 ponovno povečal za 7,5 %, stopnja brezposelnosti pa naj bi se povečala na 10,2 % v letu 2020 in se nato ponovno zmanjšala na 7,4 % v letu 2021. Močno bo prizadet turistični sektor, ki predstavlja zelo pomemben delež hrvaškega gospodarstva. Hrvaška je morala hkrati odpravljati še posledice močnega potresa v Zagrebu 22. marca 2020. Da bi ublažila negativen vpliv na gospodarstvo, je Hrvaška sprejela vrsto ambicioznih ukrepov, vključno z ukrepi za dohodkovno podporo, oprostitvami in odlogi plačila davkov in prispevkov za socialno varnost, podporo za mala in srednja podjetja (MSP), dodatnimi poroštvi za zavarovanje izvoza, odlogi za odplačevanje obrokov posojil ter posebnimi ukrepi za turistični sektor in druge močno prizadete sektorje.

| (17) | Izbruh COVID-19 je preskus odpornosti hrvaškega zdravstvenega sistema. Čeprav je dostop do zdravstvenega varstva na Hrvaškem na splošno dober, so neizpolnjene potrebe po zdravstveni oskrbi zaradi oddaljenosti med največjimi v Uniji. Bolj uravnotežena geografska porazdelitev zdravstvenih delavcev in ustanov bi olajšala dostop do zdravstvenih storitev. Delitev odgovornosti za zdravstvene ustanove med organi centralne vlade in okrožnimi organi na Hrvaškem bi bilo mogoče izboljšati. Centralna država mora kriti primanjkljaj bolnišnic, ki so v lasti okrožij, vendar so njene možnosti vplivanja na njihovo upravljanje omejene. Tesnejše sodelovanje centralne države in okrožij je ključno za zagotovitev dobave kritičnih medicinskih izdelkov in sprejemanje ukrepov za omejitev širjenja COVID-19. Uporaba orodij e-zdravja omogoča omejitev neposrednih stikov med zdravstvenimi delavci in bolniki, kar tudi zmanjšuje tveganje okužb. Uporaba e-receptov je zelo razširjena, vendar pa je le majhen delež napotnic in zdravstvene dokumentacije digitalen. |
| --- | --- |

(17)

Izbruh COVID-19 je preskus odpornosti hrvaškega zdravstvenega sistema. Čeprav je dostop do zdravstvenega varstva na Hrvaškem na splošno dober, so neizpolnjene potrebe po zdravstveni oskrbi zaradi oddaljenosti med največjimi v Uniji. Bolj uravnotežena geografska porazdelitev zdravstvenih delavcev in ustanov bi olajšala dostop do zdravstvenih storitev. Delitev odgovornosti za zdravstvene ustanove med organi centralne vlade in okrožnimi organi na Hrvaškem bi bilo mogoče izboljšati. Centralna država mora kriti primanjkljaj bolnišnic, ki so v lasti okrožij, vendar so njene možnosti vplivanja na njihovo upravljanje omejene. Tesnejše sodelovanje centralne države in okrožij je ključno za zagotovitev dobave kritičnih medicinskih izdelkov in sprejemanje ukrepov za omejitev širjenja COVID-19. Uporaba orodij e-zdravja omogoča omejitev neposrednih stikov med zdravstvenimi delavci in bolniki, kar tudi zmanjšuje tveganje okužb. Uporaba e-receptov je zelo razširjena, vendar pa je le majhen delež napotnic in zdravstvene dokumentacije digitalen.

| (18) | Zaradi upočasnitve gospodarske aktivnosti se delodajalci soočajo s težavami pri izplačevanju plač, kar bi lahko povečalo stopnjo brezposelnosti in revščine, pri čemer bi teritorialne razlike postale še izrazitejše. Čeprav so stopnje udeležbe v ukrepih aktivne politike zaposlovanja običajno zelo nizke, taki programi v trenutnih okoliščinah postajajo pomembnejši. Take in druge časovno omejene podporne ukrepe, zlasti sheme skrajšanega delovnega časa, bi bilo treba okrepiti, da bi se zagotovila podpora delodajalcem in čim bolj zmanjšalo število odpuščanj. Kratkoročno namreč ohranjajo delovna mesta, srednjeročno pa obstajajo možnosti za izboljšanje predvidevanja potreb trga dela v fazi okrevanja. Hrvaška javna služba za zaposlovanje bi morala izboljšati podporo delovni sili pri razvijanju ustreznih spretnosti in znanj (npr. digitalnih), razviti strategije za pritegnitev neaktivnega prebivalstva in s spodbujanjem formalnega zaposlovanja prispevati k boju proti neprijavljenemu delu. Nadomestilo za brezposelnost ne zagotavlja ustrezne varnostne mreže za odpuščene delavce, saj sta pokritost z njim in njegova zadostnost nizki. V razmerah visoke stopnje revščine in socialne izključenosti, teritorialne razlike in dejavnike tveganja, povezane s starostjo, spolom in invalidnostjo je ocenjeno tudi, da socialna pomoč za osebe pod pragom minimalnega dohodka le malo prispeva k zmanjšanju revščine. |
| --- | --- |

(18)

Zaradi upočasnitve gospodarske aktivnosti se delodajalci soočajo s težavami pri izplačevanju plač, kar bi lahko povečalo stopnjo brezposelnosti in revščine, pri čemer bi teritorialne razlike postale še izrazitejše. Čeprav so stopnje udeležbe v ukrepih aktivne politike zaposlovanja običajno zelo nizke, taki programi v trenutnih okoliščinah postajajo pomembnejši. Take in druge časovno omejene podporne ukrepe, zlasti sheme skrajšanega delovnega časa, bi bilo treba okrepiti, da bi se zagotovila podpora delodajalcem in čim bolj zmanjšalo število odpuščanj. Kratkoročno namreč ohranjajo delovna mesta, srednjeročno pa obstajajo možnosti za izboljšanje predvidevanja potreb trga dela v fazi okrevanja. Hrvaška javna služba za zaposlovanje bi morala izboljšati podporo delovni sili pri razvijanju ustreznih spretnosti in znanj (npr. digitalnih), razviti strategije za pritegnitev neaktivnega prebivalstva in s spodbujanjem formalnega zaposlovanja prispevati k boju proti neprijavljenemu delu. Nadomestilo za brezposelnost ne zagotavlja ustrezne varnostne mreže za odpuščene delavce, saj sta pokritost z njim in njegova zadostnost nizki. V razmerah visoke stopnje revščine in socialne izključenosti, teritorialne razlike in dejavnike tveganja, povezane s starostjo, spolom in invalidnostjo je ocenjeno tudi, da socialna pomoč za osebe pod pragom minimalnega dohodka le malo prispeva k zmanjšanju revščine.

| (19) | Problematična je tudi zanesljivost internetne povezanosti. Dostop do hitrega interneta med hrvaškimi gospodinjstvi ni močno razširjen. Približno 70 % gospodinjstev ima fiksno širokopasovno povezavo, le 6 % pa jih ima tako povezavo s hitrostjo vsaj 100 Mb/s. To bi lahko zlasti na podeželskih območjih onemogočalo delo in učenje na daljavo, zlasti med ranljivimi skupinami, kot so učenci iz prikrajšanih družin ali z invalidnostjo. Pri teh skupinah obstaja tveganje, da bodo izključene iz nenadnega prehoda na bolj digitalizirano družbo. Razširiti bi bilo treba alternativne ureditve dela z uporabo digitalne tehnologije in v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji, saj delež zaposlenih, ki delajo na daljavo (6 do 7 %), znaša le polovico povprečja Unije. |
| --- | --- |

(19)

Problematična je tudi zanesljivost internetne povezanosti. Dostop do hitrega interneta med hrvaškimi gospodinjstvi ni močno razširjen. Približno 70 % gospodinjstev ima fiksno širokopasovno povezavo, le 6 % pa jih ima tako povezavo s hitrostjo vsaj 100 Mb/s. To bi lahko zlasti na podeželskih območjih onemogočalo delo in učenje na daljavo, zlasti med ranljivimi skupinami, kot so učenci iz prikrajšanih družin ali z invalidnostjo. Pri teh skupinah obstaja tveganje, da bodo izključene iz nenadnega prehoda na bolj digitalizirano družbo. Razširiti bi bilo treba alternativne ureditve dela z uporabo digitalne tehnologije in v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji, saj delež zaposlenih, ki delajo na daljavo (6 do 7 %), znaša le polovico povprečja Unije.

| (20) | Nekateri gospodarski sektorji se nenehno soočajo s pomanjkanjem delovne sile, predvsem zaradi vrzeli v znanjih in spretnostih. Spodbujanje pridobivanja ustreznih spretnosti in znanj, vključno z digitalnimi, med začetnim izobraževanjem in usposabljanjem ter pozneje s preusposabljanjem in izpopolnjevanjem bi lahko povečalo produktivnost in zapolnilo vrzeli v spretnostih in znanjih. Izboljšati je treba kakovost in inkluzivnost sistema izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh, reforma učnih načrtov pa se mora nadaljevati. Uvedba digitalnega izobraževanja se je v krizi zaradi COVID-19 že izkazala za koristno, potreben pa je nadaljnji razvoj infrastrukture in gradiva za digitalno izobraževanje in usposabljanje ter razvoj digitalnih spretnosti in znanj učiteljev, učencev in odraslih. |
| --- | --- |

(20)

Nekateri gospodarski sektorji se nenehno soočajo s pomanjkanjem delovne sile, predvsem zaradi vrzeli v znanjih in spretnostih. Spodbujanje pridobivanja ustreznih spretnosti in znanj, vključno z digitalnimi, med začetnim izobraževanjem in usposabljanjem ter pozneje s preusposabljanjem in izpopolnjevanjem bi lahko povečalo produktivnost in zapolnilo vrzeli v spretnostih in znanjih. Izboljšati je treba kakovost in inkluzivnost sistema izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh, reforma učnih načrtov pa se mora nadaljevati. Uvedba digitalnega izobraževanja se je v krizi zaradi COVID-19 že izkazala za koristno, potreben pa je nadaljnji razvoj infrastrukture in gradiva za digitalno izobraževanje in usposabljanje ter razvoj digitalnih spretnosti in znanj učiteljev, učencev in odraslih.

| (21) | Hrvaška bi morala podpreti neprekinjen tok kreditov in drugih virov financiranja, tudi nebančnih, za uspešne posojilojemalce, na katere kriza zaradi COVID-19 negativno vpliva. Hrvaška je sprejela številne sheme spodbud in podpore za MSP. Še naprej bi si morala prizadevati za zagotavljanje hitre in neprekinjene likvidnostne podpore podjetjem, predvsem MSP, s posojili in jamstvi, zlasti državnimi poroštvi, da bi podjetja lahko premagala krizo in da bi se jim olajšala pot do okrevanja. Podjetja na Hrvaškem se za izpolnitev svojih potreb po financiranju močno opirajo na bančna posojila in denarni tok. Bančni sistem bi bilo treba podpreti s poroštvi, da se odprejo nove možnosti financiranja MSP in izboljša dostop do njega. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. K izboljšanju likvidnosti podjetij so prispevali tudi odlogi in oprostitve plačila davkov in prispevkov za socialno varnost. |
| --- | --- |

(21)

Hrvaška bi morala podpreti neprekinjen tok kreditov in drugih virov financiranja, tudi nebančnih, za uspešne posojilojemalce, na katere kriza zaradi COVID-19 negativno vpliva. Hrvaška je sprejela številne sheme spodbud in podpore za MSP. Še naprej bi si morala prizadevati za zagotavljanje hitre in neprekinjene likvidnostne podpore podjetjem, predvsem MSP, s posojili in jamstvi, zlasti državnimi poroštvi, da bi podjetja lahko premagala krizo in da bi se jim olajšala pot do okrevanja. Podjetja na Hrvaškem se za izpolnitev svojih potreb po financiranju močno opirajo na bančna posojila in denarni tok. Bančni sistem bi bilo treba podpreti s poroštvi, da se odprejo nove možnosti financiranja MSP in izboljša dostop do njega. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. K izboljšanju likvidnosti podjetij so prispevali tudi odlogi in oprostitve plačila davkov in prispevkov za socialno varnost.

| (22) | Hrvaška si je ponovno prizadevala za zmanjšanje upravnega bremena in regulativnih omejitev. Vendar pa poslovanje podjetij na splošno še naprej omejujejo še vedno veliko regulativno in upravno breme, na primer v zvezi z dovoljenji, ter davčni postopki in v določeni meri zahteve glede poročanja. Opredelitev upravnega in finančnega bremena napreduje na podlagi posvetovanj z deležniki ter prek posebnega spletnega mesta, uvajajo pa se tudi ukrepi za zmanjšanje najbolj obremenjujočih obveznosti. Ključnega pomena je tudi zagotavljanje nemotenega dostopa do poklicev in njihovega opravljanja z racionalizacijo njihovih regulativnih okvirov in povezanih upravnih postopkov, zlasti za MSP in mikropodjetja ter samostojne podjetnike. Opravljen je bil pregled davkom podobnih dajatev, vlada pa je maja 2020 sprejela prvi akcijski načrt. |
| --- | --- |

(22)

Hrvaška si je ponovno prizadevala za zmanjšanje upravnega bremena in regulativnih omejitev. Vendar pa poslovanje podjetij na splošno še naprej omejujejo še vedno veliko regulativno in upravno breme, na primer v zvezi z dovoljenji, ter davčni postopki in v določeni meri zahteve glede poročanja. Opredelitev upravnega in finančnega bremena napreduje na podlagi posvetovanj z deležniki ter prek posebnega spletnega mesta, uvajajo pa se tudi ukrepi za zmanjšanje najbolj obremenjujočih obveznosti. Ključnega pomena je tudi zagotavljanje nemotenega dostopa do poklicev in njihovega opravljanja z racionalizacijo njihovih regulativnih okvirov in povezanih upravnih postopkov, zlasti za MSP in mikropodjetja ter samostojne podjetnike. Opravljen je bil pregled davkom podobnih dajatev, vlada pa je maja 2020 sprejela prvi akcijski načrt.

| (23) | Za pospešitev okrevanja gospodarstva bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Hrvaška bi morala spodbujati naložbe v sektorje, ki krepijo rast, s čimer bi prispevala k zelenemu in digitalnemu prehodu. Sodobna in zanesljiva digitalna infrastruktura je ključna za digitalno preobrazbo javne uprave in podjetij. Pogoj za digitalni prehod so v tem smislu naložbe v zelo visokozmogljiva omrežja, vključno z omrežjem 5G. Naložbe bi morale podpirati cilje Hrvaške glede razogljičenja in energetskega prehoda, ki so določeni v hrvaškem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu. Hrvaška ima zlasti možnosti in priložnosti za naložbe v trajnostni mestni in železniški promet, energijsko učinkovitost, obnovljive vire energije in okoljsko infrastrukturo. Poleg tega Hrvaška na področju gospodarjenja z vodo in ravnanja z odpadki znatno zaostaja za povprečjem Unije, zato so v zvezi s tem potrebne naložbe za ohranitev njenega gospodarskega razvoja. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Hrvaški lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Hrvaški omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(23)

Za pospešitev okrevanja gospodarstva bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Hrvaška bi morala spodbujati naložbe v sektorje, ki krepijo rast, s čimer bi prispevala k zelenemu in digitalnemu prehodu. Sodobna in zanesljiva digitalna infrastruktura je ključna za digitalno preobrazbo javne uprave in podjetij. Pogoj za digitalni prehod so v tem smislu naložbe v zelo visokozmogljiva omrežja, vključno z omrežjem 5G. Naložbe bi morale podpirati cilje Hrvaške glede razogljičenja in energetskega prehoda, ki so določeni v hrvaškem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu. Hrvaška ima zlasti možnosti in priložnosti za naložbe v trajnostni mestni in železniški promet, energijsko učinkovitost, obnovljive vire energije in okoljsko infrastrukturo. Poleg tega Hrvaška na področju gospodarjenja z vodo in ravnanja z odpadki znatno zaostaja za povprečjem Unije, zato so v zvezi s tem potrebne naložbe za ohranitev njenega gospodarskega razvoja. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Hrvaški lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Hrvaški omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (24) | Uspešnost javne uprave na Hrvaškem je pod povprečjem Unije. Nizka zmogljivost za oblikovanje in izvajanje politik in projektov ovira učinkovitost in hitrost, tudi kar zadeva izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ki so za Hrvaško velika priložnost za ublažitev posledic krize in podporo okrevanju gospodarstva. Izvajanje novega sistema strateškega načrtovanja in napovedane nacionalne razvojne strategije ne napreduje. Poleg tega je javna uprava močno ozemeljsko razdrobljena, odgovornosti in viri na lokalni ravni pa so neenakomerno porazdeljeni. To prispeva k neenakomerni kakovosti javnih storitev, ki se zagotavljajo po državi, in povečuje upravne stroške. |
| --- | --- |

(24)

Uspešnost javne uprave na Hrvaškem je pod povprečjem Unije. Nizka zmogljivost za oblikovanje in izvajanje politik in projektov ovira učinkovitost in hitrost, tudi kar zadeva izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ki so za Hrvaško velika priložnost za ublažitev posledic krize in podporo okrevanju gospodarstva. Izvajanje novega sistema strateškega načrtovanja in napovedane nacionalne razvojne strategije ne napreduje. Poleg tega je javna uprava močno ozemeljsko razdrobljena, odgovornosti in viri na lokalni ravni pa so neenakomerno porazdeljeni. To prispeva k neenakomerni kakovosti javnih storitev, ki se zagotavljajo po državi, in povečuje upravne stroške.

| (25) | Znatni zaostanki in dolgotrajni postopki na civilnih in gospodarskih sodiščih še naprej vplivajo na poslovno okolje in učinkovito reševanje zadev v zvezi z insolventnostjo, medtem ko izzivi za kakovost in učinkovitost kazenskega pravosodja ovirajo boj proti gospodarskim in finančnim kaznivim dejanjem. Pri reševanju najstarejših nerešenih sodnih zadev in uporabi elektronskih komunikacij na sodiščih je bil dosežen napredek, vendar so še mogoče izboljšave. |
| --- | --- |

(25)

Znatni zaostanki in dolgotrajni postopki na civilnih in gospodarskih sodiščih še naprej vplivajo na poslovno okolje in učinkovito reševanje zadev v zvezi z insolventnostjo, medtem ko izzivi za kakovost in učinkovitost kazenskega pravosodja ovirajo boj proti gospodarskim in finančnim kaznivim dejanjem. Pri reševanju najstarejših nerešenih sodnih zadev in uporabi elektronskih komunikacij na sodiščih je bil dosežen napredek, vendar so še mogoče izboljšave.

| (26) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(26)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

| (27) | Finančni sektor Hrvaške je dobro kapitaliziran in dobičkonosen, kakovost aktive v bančnem sektorju pa se je v zadnjih nekaj letih izboljšala. Vendar se bodo finančne institucije verjetno soočale z nekaterimi težavami zaradi izpostavljenosti sektorjem, ki so najbolj ranljivi zaradi izbruha COVID-19. Uvedeni so bili ukrepi za ublažitev negativnega vpliva zajezitvenih ukrepov na podjetja. Ključnega pomena je, da so ti ukrepi začasni in strogo povezani z izbruhom ter zadostni, da podjetjem, ki se soočajo s finančnimi težavami, pomagajo ponovno vzpostaviti uspešno poslovanje. Tak pristop bo podprl podjetja, ne da bi ogrozil napredek, ki ga je Hrvaška dosegla pri izboljšanju stabilnosti svojega finančnega sektorja. |
| --- | --- |

(27)

Finančni sektor Hrvaške je dobro kapitaliziran in dobičkonosen, kakovost aktive v bančnem sektorju pa se je v zadnjih nekaj letih izboljšala. Vendar se bodo finančne institucije verjetno soočale z nekaterimi težavami zaradi izpostavljenosti sektorjem, ki so najbolj ranljivi zaradi izbruha COVID-19. Uvedeni so bili ukrepi za ublažitev negativnega vpliva zajezitvenih ukrepov na podjetja. Ključnega pomena je, da so ti ukrepi začasni in strogo povezani z izbruhom ter zadostni, da podjetjem, ki se soočajo s finančnimi težavami, pomagajo ponovno vzpostaviti uspešno poslovanje. Tak pristop bo podprl podjetja, ne da bi ogrozil napredek, ki ga je Hrvaška dosegla pri izboljšanju stabilnosti svojega finančnega sektorja.

| (28) | Nadaljnja prizadevanja za okrepitev okvira za preprečevanje in sankcioniranje korupcije so ključna za zagotovitev okrevanja po krizi zaradi COVID-19 ter za doseganje učinkovitega, odgovornega in preglednega dodeljevanja in razporejanja sredstev in virov. Kljub delnemu izvajanju več akcijskih načrtov so vprašanja korupcije in nasprotja interesov med podjetji še vedno močno razširjena. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za okrepitev okvira za preprečevanje in sankcioniranje korupcije, da se zagotovi pregledna in učinkovita poraba javnih sredstev. Potrebna so učinkovitejša orodja za preprečevanje in sankcioniranje korupcije, zlasti na lokalni ravni. Še vedno je treba okrepiti mehanizme nadzora za lokalne uradnike in imenovane odgovorne osebe v lokalnih javnih podjetjih, pa tudi zagotoviti, da bo lahko Komisija za odločanje o navzkrižju interesov opravljala svojo bistveno preventivno vlogo. Leta 2020 naj bi se začele izvajati pobude za povečanje preglednosti, kot je objava premoženja sodnikov in tožilcev. |
| --- | --- |

(28)

Nadaljnja prizadevanja za okrepitev okvira za preprečevanje in sankcioniranje korupcije so ključna za zagotovitev okrevanja po krizi zaradi COVID-19 ter za doseganje učinkovitega, odgovornega in preglednega dodeljevanja in razporejanja sredstev in virov. Kljub delnemu izvajanju več akcijskih načrtov so vprašanja korupcije in nasprotja interesov med podjetji še vedno močno razširjena. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za okrepitev okvira za preprečevanje in sankcioniranje korupcije, da se zagotovi pregledna in učinkovita poraba javnih sredstev. Potrebna so učinkovitejša orodja za preprečevanje in sankcioniranje korupcije, zlasti na lokalni ravni. Še vedno je treba okrepiti mehanizme nadzora za lokalne uradnike in imenovane odgovorne osebe v lokalnih javnih podjetjih, pa tudi zagotoviti, da bo lahko Komisija za odločanje o navzkrižju interesov opravljala svojo bistveno preventivno vlogo. Leta 2020 naj bi se začele izvajati pobude za povečanje preglednosti, kot je objava premoženja sodnikov in tožilcev.

| (29) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Hrvaška prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(29)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Hrvaška prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (30) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Hrvaške in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Hrvaško v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Hrvaškem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(30)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Hrvaške in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Hrvaško v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Hrvaškem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (31) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj. |
| --- | --- |

(31)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

| (32) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in konvergenčni program za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s posledicami pandemije COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je opredelila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilih 1, 2, 3 in 4 spodaj – |
| --- | --- |

(32)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in konvergenčni program za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s posledicami pandemije COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je opredelila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilih 1, 2, 3 in 4 spodaj –

PRIPOROČA, da Hrvaška v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Okrepi odpornost zdravstvenega sistema. Spodbuja enakomerno geografsko porazdelitev zdravstvenih delavcev in ustanov, tesnejše sodelovanje med vsemi ravnmi uprave in naložbe v e-zdravje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | okrepi ukrepe za trg dela in institucije ter izboljša zadostnost denarnih nadomestil za brezposelnost in shem minimalnega dohodka. Izboljša dostop do digitalne infrastrukture in storitev. Spodbuja pridobivanje znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ohrani ukrepe za zagotavljanje likvidnosti MSP in samozaposlenih. Dodatno zniža davkom podobne dajatve ter omejitve na področju regulacije trgov blaga in storitev. Da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe v podporo gospodarskemu okrevanju. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na okoljsko infrastrukturo, trajnostni mestni in železniški promet, čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije ter hiter širokopasovni internet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | okrepi zmogljivost in učinkovitost javne uprave za oblikovanje in izvajanje javnih projektov in politik na centralni in lokalni ravni. Izboljša učinkovitost pravosodnega sistema. |
| --- | --- |

4.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 64.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/74

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Italije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Italije za leto 2020

(2020/C 282/12)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Italija opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Italija opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja.

| (2) | Poročilo o državi za Italijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Italije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Italije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda na podlagi člena 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Italiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Zlasti visok javni dolg in dolgotrajna šibka dinamika produktivnosti pomenita ob visoki brezposelnosti in še vedno velikem obsegu nedonosnih posojil tveganja s čezmejnimi učinki. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Italijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Italije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Italije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda na podlagi člena 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Italiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Zlasti visok javni dolg in dolgotrajna šibka dinamika produktivnosti pomenita ob visoki brezposelnosti in še vedno velikem obsegu nedonosnih posojil tveganja s čezmejnimi učinki.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Italija se spodbuja, naj v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Italija se spodbuja, naj v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi dolgotrajnih gospodarskih in socialnih razlik, različnih konkurenčnih možnosti in obsega odvisnosti od turizma po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po italijanskih regijah in ozemljih. To pomeni tveganje za poglobitev regionalnih in teritorialnih razlik v Italiji, zaradi česar bodo razhajajoči se trendi med manj in bolj razvitimi regijami, med socialnim obrobjem in preostalimi mestnimi območji ter med nekaterimi od slednjih in podeželjem postali še izrazitejši. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi dolgotrajnih gospodarskih in socialnih razlik, različnih konkurenčnih možnosti in obsega odvisnosti od turizma po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po italijanskih regijah in ozemljih. To pomeni tveganje za poglobitev regionalnih in teritorialnih razlik v Italiji, zaradi česar bodo razhajajoči se trendi med manj in bolj razvitimi regijami, med socialnim obrobjem in preostalimi mestnimi območji ter med nekaterimi od slednjih in podeželjem postali še izrazitejši. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Italija je 30. aprila 2020 predložila program stabilnosti za leto 2020. |
| --- | --- |

(10)

Italija je 30. aprila 2020 predložila program stabilnosti za leto 2020.

| (11) | Za Italijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. |
| --- | --- |

(11)

Za Italijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga.

| (12) | V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 1,6 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 10,4 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 5,7 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po ustalitvi na 134,8 % BDP v letu 2019 povečal na 155,7 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. Pri proračunskih projekcijah so upoštevana tveganja, in sicer obsežna javna poroštva in volatilnost donosov državnih vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

(12)

V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 1,6 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 10,4 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 5,7 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po ustalitvi na 134,8 % BDP v letu 2019 povečal na 155,7 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. Pri proračunskih projekcijah so upoštevana tveganja, in sicer obsežna javna poroštva in volatilnost donosov državnih vrednostnih papirjev.

| (13) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Italija v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 navedeni proračunski ukrepi v letu 2020 znašajo 4,5 % BDP. Ukrepi vključujejo okrepljeno zdravstvo in civilno zaščito, razširjene sheme plačnih dodatkov ter finančno podporo za samozaposlene in podjetja. Poleg tega je Italija sprejela ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem, vključno z odlogi plačila davkov in poroštvi za posojila. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Italija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(13)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Italija v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 navedeni proračunski ukrepi v letu 2020 znašajo 4,5 % BDP. Ukrepi vključujejo okrepljeno zdravstvo in civilno zaščito, razširjene sheme plačnih dodatkov ter finančno podporo za samozaposlene in podjetja. Poleg tega je Italija sprejela ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem, vključno z odlogi plačila davkov in poroštvi za posojila. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Italija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (14) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Italije v letu 2020 znašal –11,1 % BDP, v letu 2021 pa –5,6 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 158,9 % BDP v letu 2020 in 153,6 % v letu 2021. |
| --- | --- |

(14)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Italije v letu 2020 znašal –11,1 % BDP, v letu 2021 pa –5,6 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 158,9 % BDP v letu 2020 in 153,6 % v letu 2021.

| (15) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker Italija v letu 2019 ni izpolnjevala pravila glede dolga in ker naj bi v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da ni zadostnih dokazov, na podlagi katerih bi bilo mogoče ugotoviti, ali je merilo glede dolga, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, izpolnjeno, pri čemer pa merilo glede primanjkljaja ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker Italija v letu 2019 ni izpolnjevala pravila glede dolga in ker naj bi v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da ni zadostnih dokazov, na podlagi katerih bi bilo mogoče ugotoviti, ali je merilo glede dolga, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, izpolnjeno, pri čemer pa merilo glede primanjkljaja ni izpolnjeno.

| (16) | Zaradi pandemije COVID-19 je nacionalni zdravstveni sistem pod pritiskom brez primere; razkrile so se njegove strukturne pomanjkljivosti in potreba po tem, da se izboljša pripravljenost za odziv na krizne dogodke. Italijanski zdravstveni sistem, za katerega so kljub zdravstvenim izdatkom, ki so nižji od povprečja Unije, značilne visoko specializirane in kakovostne univerzalne storitve, je bil na splošno uspešen pri zagotavljanju dostopne oskrbe. Kljub temu sta zlasti na začetku pandemije COVID-19 razdrobljenost upravljanja zdravstvenega sistema ter usklajevanje med centralnimi in regionalnimi organi upočasnila izvajanje nekaterih zajezitvenih ukrepov. Odziv regionalnih zdravstvenih sistemov na krizo je temeljil predvsem na izredni mobilizaciji, zlasti delovne sile v zdravstvu in lokalnih socialnih služb. S tem so se kompenzirali omejena fizična infrastruktura, majhno število zdravstvenih delavcev in okrnjene naložbe v zadnjih letih, namenjene izboljšanju struktur in storitev. Vlada si je močno prizadevala, da bi upočasnila širjenje virusa, odgovornega za COVID-19, zmanjšala pritisk na bolnišnice in zagotovila dodatne zmogljivosti za oskrbo. V pripravi je dolgoročnejša strategija za zajezitev, da bi se zagotovila varna ponovna vzpostavitev proizvodne dejavnosti. Poleg izboljšanja procesov upravljanja in načrtov za pripravljenost na krize bi moral biti cilj politik za obdobje po COVID-19 zmanjšati vrzel v javnih naložbah na področju zdravstva. Srednje- in dolgoročno bo razvoj strateškega naložbenega načrta ključnega pomena za izboljšanje odpornosti zdravstvenega sistema in nadaljnje zagotavljanje dostopne oskrbe. Glede na trenutne napovedi v zvezi z delovno silo v zdravstvu bi bilo treba dati prednost pripravi politik za odpravljanje ozkih grl pri usposabljanju, zaposlovanju in ohranjanju delovne sile v tem sektorju. |
| --- | --- |

(16)

Zaradi pandemije COVID-19 je nacionalni zdravstveni sistem pod pritiskom brez primere; razkrile so se njegove strukturne pomanjkljivosti in potreba po tem, da se izboljša pripravljenost za odziv na krizne dogodke. Italijanski zdravstveni sistem, za katerega so kljub zdravstvenim izdatkom, ki so nižji od povprečja Unije, značilne visoko specializirane in kakovostne univerzalne storitve, je bil na splošno uspešen pri zagotavljanju dostopne oskrbe. Kljub temu sta zlasti na začetku pandemije COVID-19 razdrobljenost upravljanja zdravstvenega sistema ter usklajevanje med centralnimi in regionalnimi organi upočasnila izvajanje nekaterih zajezitvenih ukrepov. Odziv regionalnih zdravstvenih sistemov na krizo je temeljil predvsem na izredni mobilizaciji, zlasti delovne sile v zdravstvu in lokalnih socialnih služb. S tem so se kompenzirali omejena fizična infrastruktura, majhno število zdravstvenih delavcev in okrnjene naložbe v zadnjih letih, namenjene izboljšanju struktur in storitev. Vlada si je močno prizadevala, da bi upočasnila širjenje virusa, odgovornega za COVID-19, zmanjšala pritisk na bolnišnice in zagotovila dodatne zmogljivosti za oskrbo. V pripravi je dolgoročnejša strategija za zajezitev, da bi se zagotovila varna ponovna vzpostavitev proizvodne dejavnosti. Poleg izboljšanja procesov upravljanja in načrtov za pripravljenost na krize bi moral biti cilj politik za obdobje po COVID-19 zmanjšati vrzel v javnih naložbah na področju zdravstva. Srednje- in dolgoročno bo razvoj strateškega naložbenega načrta ključnega pomena za izboljšanje odpornosti zdravstvenega sistema in nadaljnje zagotavljanje dostopne oskrbe. Glede na trenutne napovedi v zvezi z delovno silo v zdravstvu bi bilo treba dati prednost pripravi politik za odpravljanje ozkih grl pri usposabljanju, zaposlovanju in ohranjanju delovne sile v tem sektorju.

| (17) | Zajezitveni ukrepi, ki so bili sprejeti v odziv na krizo zaradi COVID-19, imajo močan negativen učinek na razmere na trgu dela in socialne razmere. Pred krizo se je socialni položaj počasi izboljševal, čeprav so bili tveganje za revščino ali socialno izključenost, revščina zaposlenih in dohodkovna neenakost še naprej znatni in so bile zanje značilne velike regionalne razlike. Glede na učinek pandemije COVID-19 in razmere po njej bi bilo treba okrepiti mreže socialne varnosti, da se zagotovi ustrezno nadomestilo dohodka, ne glede na zaposlitveni status, med drugim za tiste, ki se soočajo z vrzelmi pri dostopu do socialne zaščite. Okrepitev nadomestila dohodka in dohodkovne podpore je še posebej pomembna za delavce v netipičnih oblikah zaposlitve in za ljudi v ranljivem položaju. Ključnega pomena je tudi zagotavljanje storitev, namenjenih socialni vključenosti in vključenosti na trg dela. Nova shema minimalnega dohodka, v katero je bilo v preteklem letu vključenih več kot milijon gospodinjstev (povprečno po 513 EUR), lahko ublaži posledice krize zaradi COVID-19. Vendar bi bilo mogoče izboljšati njeno dostopnost za ranljive skupine. Vlada je začasno uvedla dodaten „izredni dohodek“ za podporo gospodinjstvom, ki do zdaj niso bila upravičena do minimalnega dohodka. Tudi ljudje, ki so zaposleni v sivi ekonomiji, zlasti v sektorjih, kot so kmetijstvo, živilska industrija in gradnja stanovanj, se utegnejo soočati z vrzelmi v dostopu do socialne zaščite in dohodkovne podpore. V odgovor na ta izziv je vlada nedavno omilila pravila za legalizacijo zaposlitvenega statusa neprijavljenih delavcev in za pridobitev ali podaljšanje dovoljenja za prebivanje za delovne migrante. Možnosti za rast lahko prav tako ovirajo negativni demografski trendi in beg možganov. Poleg težavnejših razmer na trgu dela je gonilo odseljevanja v južnih regijah in na podeželju pomanjkanje kakovostnih storitev. Izboljšanje dostopa do e-storitev je ključnega pomena, zlasti ob omejeni mobilnosti. |
| --- | --- |

(17)

Zajezitveni ukrepi, ki so bili sprejeti v odziv na krizo zaradi COVID-19, imajo močan negativen učinek na razmere na trgu dela in socialne razmere. Pred krizo se je socialni položaj počasi izboljševal, čeprav so bili tveganje za revščino ali socialno izključenost, revščina zaposlenih in dohodkovna neenakost še naprej znatni in so bile zanje značilne velike regionalne razlike. Glede na učinek pandemije COVID-19 in razmere po njej bi bilo treba okrepiti mreže socialne varnosti, da se zagotovi ustrezno nadomestilo dohodka, ne glede na zaposlitveni status, med drugim za tiste, ki se soočajo z vrzelmi pri dostopu do socialne zaščite. Okrepitev nadomestila dohodka in dohodkovne podpore je še posebej pomembna za delavce v netipičnih oblikah zaposlitve in za ljudi v ranljivem položaju. Ključnega pomena je tudi zagotavljanje storitev, namenjenih socialni vključenosti in vključenosti na trg dela. Nova shema minimalnega dohodka, v katero je bilo v preteklem letu vključenih več kot milijon gospodinjstev (povprečno po 513 EUR), lahko ublaži posledice krize zaradi COVID-19. Vendar bi bilo mogoče izboljšati njeno dostopnost za ranljive skupine. Vlada je začasno uvedla dodaten „izredni dohodek“ za podporo gospodinjstvom, ki do zdaj niso bila upravičena do minimalnega dohodka. Tudi ljudje, ki so zaposleni v sivi ekonomiji, zlasti v sektorjih, kot so kmetijstvo, živilska industrija in gradnja stanovanj, se utegnejo soočati z vrzelmi v dostopu do socialne zaščite in dohodkovne podpore. V odgovor na ta izziv je vlada nedavno omilila pravila za legalizacijo zaposlitvenega statusa neprijavljenih delavcev in za pridobitev ali podaljšanje dovoljenja za prebivanje za delovne migrante. Možnosti za rast lahko prav tako ovirajo negativni demografski trendi in beg možganov. Poleg težavnejših razmer na trgu dela je gonilo odseljevanja v južnih regijah in na podeželju pomanjkanje kakovostnih storitev. Izboljšanje dostopa do e-storitev je ključnega pomena, zlasti ob omejeni mobilnosti.

| (18) | Italija od izbruha krize zaradi COVID-19 sprejema ukrepe za ublažitev posledic za zaposlovanje. Sheme skrajšanega delovnega časa (Cassa integrazione) imajo pomembno vlogo in naj bi bilo tako tudi v bodoče. Upravičenost je bila razširjena, tako da so sedaj vključeni mala podjetja in mikropodjetja ter vsi gospodarski sektorji in tudi zaposleni. Poleg tega je bila za samozaposlene vzpostavljena ločena (začasna) shema. Pred krizo zaradi COVID-19 so se razmere na trgu dela nenehno izboljševale. Leta 2019 je stopnja zaposlenosti dosegla 64 %, kar je bilo največ dotlej. Vendar je bilo to še vedno precej pod povprečjem Unije. Stopnja brezposelnosti je bila – tako kot tudi drugi kazalniki razpoložljivosti delovne sile na trgu dela – vztrajno visoka in v skladu s spomladansko napovedjo Komisije 2020 naj bi se leta 2020 še povečala na 11,8 %, nato pa leta 2021 ponovno znižala na 10,7 %. Tudi delež pogodb za določen čas je bil visok, čeprav je od sredine leta 2018 ustvarjanje delovnih mest temeljilo na delovnih mestih za nedoločen čas. Za spodbujanje trajnostnega in vključujočega okrevanja v prihodnje je bistveno vključevanje neaktivnih mladih in žensk na trg dela. Sprejeti so bili nekateri ukrepi za okrepitev javnih služb za zaposlovanje in za njihovo boljše povezovanje s socialnimi storitvami, izobraževanjem odraslih in poklicnim usposabljanjem. Vendar so njihove zmogljivosti posredovanja zaposlitve še vedno šibke in se med regijami zelo razlikujejo. Tudi vključenost delodajalcev je še vedno zanemarljiva. Ob postopnem odpravljanju zajezitvenih ukrepov so lahko prožne ureditve dela in delo na daljavo v pomoč podjetjem in delavcem. Vlada je v odziv na krizo zaradi COVID-19 sprejela začasne ukrepe za usklajevanje zasebnega in poklicnega življenja, kot so promoviranje pametnih oblik dela, posebni dopusti in ponudba bonov za otroško varstvo. Kljub nedavnim prizadevanjem ukrepi za spodbujanje enakih možnosti ter politik za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, pa tudi zagotavljanje cenovno dostopne vzgoje in varstva predšolskih otrok ter storitev dolgotrajne oskrbe, ostajajo šibki in slabo povezani. |
| --- | --- |

(18)

Italija od izbruha krize zaradi COVID-19 sprejema ukrepe za ublažitev posledic za zaposlovanje. Sheme skrajšanega delovnega časa (Cassa integrazione) imajo pomembno vlogo in naj bi bilo tako tudi v bodoče. Upravičenost je bila razširjena, tako da so sedaj vključeni mala podjetja in mikropodjetja ter vsi gospodarski sektorji in tudi zaposleni. Poleg tega je bila za samozaposlene vzpostavljena ločena (začasna) shema. Pred krizo zaradi COVID-19 so se razmere na trgu dela nenehno izboljševale. Leta 2019 je stopnja zaposlenosti dosegla 64 %, kar je bilo največ dotlej. Vendar je bilo to še vedno precej pod povprečjem Unije. Stopnja brezposelnosti je bila – tako kot tudi drugi kazalniki razpoložljivosti delovne sile na trgu dela – vztrajno visoka in v skladu s spomladansko napovedjo Komisije 2020 naj bi se leta 2020 še povečala na 11,8 %, nato pa leta 2021 ponovno znižala na 10,7 %. Tudi delež pogodb za določen čas je bil visok, čeprav je od sredine leta 2018 ustvarjanje delovnih mest temeljilo na delovnih mestih za nedoločen čas. Za spodbujanje trajnostnega in vključujočega okrevanja v prihodnje je bistveno vključevanje neaktivnih mladih in žensk na trg dela. Sprejeti so bili nekateri ukrepi za okrepitev javnih služb za zaposlovanje in za njihovo boljše povezovanje s socialnimi storitvami, izobraževanjem odraslih in poklicnim usposabljanjem. Vendar so njihove zmogljivosti posredovanja zaposlitve še vedno šibke in se med regijami zelo razlikujejo. Tudi vključenost delodajalcev je še vedno zanemarljiva. Ob postopnem odpravljanju zajezitvenih ukrepov so lahko prožne ureditve dela in delo na daljavo v pomoč podjetjem in delavcem. Vlada je v odziv na krizo zaradi COVID-19 sprejela začasne ukrepe za usklajevanje zasebnega in poklicnega življenja, kot so promoviranje pametnih oblik dela, posebni dopusti in ponudba bonov za otroško varstvo. Kljub nedavnim prizadevanjem ukrepi za spodbujanje enakih možnosti ter politik za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, pa tudi zagotavljanje cenovno dostopne vzgoje in varstva predšolskih otrok ter storitev dolgotrajne oskrbe, ostajajo šibki in slabo povezani.

| (19) | Trenutne izredne razmere obenem kažejo, da je treba izboljšati digitalno učenje ter digitalna znanja in spretnosti, tudi za delovno sposobne odrasle, in učenje na daljavo. Naložbe v izobraževanje ter znanja in spretnosti so ključnega pomena za spodbujanje pametnega in vključujočega okrevanja ter za nadaljevanje zelenega in digitalnega prehoda. V zvezi s tem so rezultati izobraževanja in usposabljanja za Italijo še vedno velik izziv. Pri pridobivanju osnovnih znanj in spretnosti se kažejo velike razlike med regijami, stopnja zgodnjega opuščanja šolanja pa je precej nad povprečjem Unije (13,5 % v primerjavi s 10,3 % leta 2019), zlasti za učence, rojene zunaj Unije (33 %). V okviru omejitev za mobilnost obstaja nevarnost, da se bodo regionalne in teritorialne razlike še povečale. S tega vidika je vlaganje v učenje na daljavo, digitalno infrastrukturo ter digitalna znanja in spretnosti vzgojiteljev in učencev še posebej pomembno. Italija ima v primerjavi s povprečjem Unije tudi manjši delež diplomantov na področju naravoslovja in inženirstva, delež prebivalstva s terciarno izobrazbo pa je še vedno zelo majhen (27,6 % leta 2019). Poleg tega italijanska podjetja vlagajo manj kot v primerljivih državah v usposabljanje zaposlenih na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Tudi šibka udeležba nizko kvalificiranih odraslih pri usposabljanju je zaskrbljujoča, saj se število delovnih mest, za katera so potrebne nizke kvalifikacije, zmanjšuje. Izpopolnjevanje in prekvalifikacija sta še naprej ključnega pomena, da se delavcem zagotovijo znanja in spretnosti za potrebe trga dela in da se spodbuja pravičen prehod na bolj digitalno in trajnostno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(19)

Trenutne izredne razmere obenem kažejo, da je treba izboljšati digitalno učenje ter digitalna znanja in spretnosti, tudi za delovno sposobne odrasle, in učenje na daljavo. Naložbe v izobraževanje ter znanja in spretnosti so ključnega pomena za spodbujanje pametnega in vključujočega okrevanja ter za nadaljevanje zelenega in digitalnega prehoda. V zvezi s tem so rezultati izobraževanja in usposabljanja za Italijo še vedno velik izziv. Pri pridobivanju osnovnih znanj in spretnosti se kažejo velike razlike med regijami, stopnja zgodnjega opuščanja šolanja pa je precej nad povprečjem Unije (13,5 % v primerjavi s 10,3 % leta 2019), zlasti za učence, rojene zunaj Unije (33 %). V okviru omejitev za mobilnost obstaja nevarnost, da se bodo regionalne in teritorialne razlike še povečale. S tega vidika je vlaganje v učenje na daljavo, digitalno infrastrukturo ter digitalna znanja in spretnosti vzgojiteljev in učencev še posebej pomembno. Italija ima v primerjavi s povprečjem Unije tudi manjši delež diplomantov na področju naravoslovja in inženirstva, delež prebivalstva s terciarno izobrazbo pa je še vedno zelo majhen (27,6 % leta 2019). Poleg tega italijanska podjetja vlagajo manj kot v primerljivih državah v usposabljanje zaposlenih na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Tudi šibka udeležba nizko kvalificiranih odraslih pri usposabljanju je zaskrbljujoča, saj se število delovnih mest, za katera so potrebne nizke kvalifikacije, zmanjšuje. Izpopolnjevanje in prekvalifikacija sta še naprej ključnega pomena, da se delavcem zagotovijo znanja in spretnosti za potrebe trga dela in da se spodbuja pravičen prehod na bolj digitalno in trajnostno gospodarstvo.

| (20) | S krizo zaradi COVID-19 je postalo še bolj nujno podpreti dostop podjetij do financiranja. Italija je sprejela več shem, da bi podprla zagotavljanje likvidnosti podjetjem, tudi na podlagi začasnega okvira za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu v sedanjem kontekstu izbruha COVID-19 (7). Učinkovito izvajanje takih shem, med drugim prek jamstev, usmerjenih s strani bančnega sistema, je ključno za zagotovitev, da so v njih udeležena vsa podjetja, zlasti mala in srednja podjetja (MSP), tista iz najbolj prizadetih sektorjev in z najbolj prizadetih geografskih območij ter inovativna podjetja. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Tudi neposredna nepovratna sredstva in spodbude za tržno financiranje lahko podprejo likvidnost MSP in inovativnih podjetij. Inovativna podjetja (pogosto brez zavarovanja) težje dostopajo do kreditov, sedanja kriza pa bi lahko to še poslabšala. Odložitev plačil davkov in socialnih prispevkov državi je prispevala k izboljšanju denarnih tokov podjetij. Vendar je treba preprečiti zamude pri odobrenih plačilih, bodisi s strani uprav podjetjem bodisi med podjetji, saj imajo negativen učinek na likvidnost vseh podjetij, zlasti manjših. |
| --- | --- |

(20)

S krizo zaradi COVID-19 je postalo še bolj nujno podpreti dostop podjetij do financiranja. Italija je sprejela več shem, da bi podprla zagotavljanje likvidnosti podjetjem, tudi na podlagi začasnega okvira za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu v sedanjem kontekstu izbruha COVID-19 (7). Učinkovito izvajanje takih shem, med drugim prek jamstev, usmerjenih s strani bančnega sistema, je ključno za zagotovitev, da so v njih udeležena vsa podjetja, zlasti mala in srednja podjetja (MSP), tista iz najbolj prizadetih sektorjev in z najbolj prizadetih geografskih območij ter inovativna podjetja. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Tudi neposredna nepovratna sredstva in spodbude za tržno financiranje lahko podprejo likvidnost MSP in inovativnih podjetij. Inovativna podjetja (pogosto brez zavarovanja) težje dostopajo do kreditov, sedanja kriza pa bi lahko to še poslabšala. Odložitev plačil davkov in socialnih prispevkov državi je prispevala k izboljšanju denarnih tokov podjetij. Vendar je treba preprečiti zamude pri odobrenih plačilih, bodisi s strani uprav podjetjem bodisi med podjetji, saj imajo negativen učinek na likvidnost vseh podjetij, zlasti manjših.

| (21) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Naložbe v podporo zelenemu prehodu bodo še posebej pomembne za spodbujanje okrevanja in povečanje odpornosti v prihodnosti. Italija je zelo izpostavljena skrajnim vremenskim in hidrogeološkim nesrečam, vključno s sušami in gozdnimi požari. Za njeno preobrazbo v podnebno nevtralno gospodarstvo bodo na daljše obdobje potrebne obsežne zasebne in javne naložbe, zlasti v nove možnosti glede proizvodnje energije iz obnovljivih virov, infrastrukturo za električno energijo in energijsko učinkovitost. V nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu Italije so predstavljene naložbe v okviru evropskega zelenega dogovora za boj proti podnebnim spremembam. Te so bistvenega pomena za obravnavo grožnje, ki jo predstavljajo podnebne spremembe, hkrati pa imajo ključno vlogo pri okrevanju Italije in krepitvi njene odpornosti. Prav tako so naložbe v okviru evropskega zelenega dogovora ključnega pomena za zmanjšanje učinka onesnaženosti zraka na zdravje ljudi v italijanskih mestih, zlasti v Padski nižini. Izvajanje pobud za trajnostno mobilnost, kot je obnova lokalnih javnih avtobusov, je denimo eden od načinov, kako istočasno rešiti problem prometnih zastojev in problem onesnaževanja zraka. Infrastrukturne pomanjkljivosti na področju gospodarjenja z vodo in ravnanja z odpadki, zlasti v južnih regijah, imajo okoljske in zdravstvene učinke, ki pomenijo znatne stroške in izgubljene prihodke za gospodarstvo. Splošneje je odpornost na podnebne spremembe pomembna za celotno infrastrukturo, vključno z zdravstveno. To zahteva prilagoditvene strategije. Obravnavanje izzivov na področju okolja in podnebnih sprememb, kot so hidrološka tveganja, trajnostna mobilnost v mestih, energijska učinkovitost, krožno gospodarstvo in industrijska preobrazba, je priložnost za izboljšanje produktivnosti ob izogibanju netrajnostnim praksam. Hkrati pa lahko vlaganje v take projekte prispeva k ustvarjanju delovnih mest in ohranitvi okrevanja po krizi. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Italiji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Italiji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(21)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Naložbe v podporo zelenemu prehodu bodo še posebej pomembne za spodbujanje okrevanja in povečanje odpornosti v prihodnosti. Italija je zelo izpostavljena skrajnim vremenskim in hidrogeološkim nesrečam, vključno s sušami in gozdnimi požari. Za njeno preobrazbo v podnebno nevtralno gospodarstvo bodo na daljše obdobje potrebne obsežne zasebne in javne naložbe, zlasti v nove možnosti glede proizvodnje energije iz obnovljivih virov, infrastrukturo za električno energijo in energijsko učinkovitost. V nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu Italije so predstavljene naložbe v okviru evropskega zelenega dogovora za boj proti podnebnim spremembam. Te so bistvenega pomena za obravnavo grožnje, ki jo predstavljajo podnebne spremembe, hkrati pa imajo ključno vlogo pri okrevanju Italije in krepitvi njene odpornosti. Prav tako so naložbe v okviru evropskega zelenega dogovora ključnega pomena za zmanjšanje učinka onesnaženosti zraka na zdravje ljudi v italijanskih mestih, zlasti v Padski nižini. Izvajanje pobud za trajnostno mobilnost, kot je obnova lokalnih javnih avtobusov, je denimo eden od načinov, kako istočasno rešiti problem prometnih zastojev in problem onesnaževanja zraka. Infrastrukturne pomanjkljivosti na področju gospodarjenja z vodo in ravnanja z odpadki, zlasti v južnih regijah, imajo okoljske in zdravstvene učinke, ki pomenijo znatne stroške in izgubljene prihodke za gospodarstvo. Splošneje je odpornost na podnebne spremembe pomembna za celotno infrastrukturo, vključno z zdravstveno. To zahteva prilagoditvene strategije. Obravnavanje izzivov na področju okolja in podnebnih sprememb, kot so hidrološka tveganja, trajnostna mobilnost v mestih, energijska učinkovitost, krožno gospodarstvo in industrijska preobrazba, je priložnost za izboljšanje produktivnosti ob izogibanju netrajnostnim praksam. Hkrati pa lahko vlaganje v take projekte prispeva k ustvarjanju delovnih mest in ohranitvi okrevanja po krizi. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Italiji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Italiji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (22) | Zajezitev izbruha COVID-19 je izpostavila pomembnost naložb v digitalizacijo gospodarstva in pokazala smotrnost digitalnih infrastruktur. Podjetja v Italiji, zlasti MSP in mikropodjetja, zaradi nizkih stopenj digitalne intenzivnosti in digitalnega znanja med izvajanjem zajezitvenih ukrepov niso mogla ponujati e-trgovanja in dela na daljavo niti zagotavljati in uporabljati digitalnih orodij. Naložbe v digitalizacijo ter znanja in spretnosti prek stalnega in pravočasnega izvajanja ciljno usmerjenih nacionalnih politik so bistvenega pomena za okrepitev modelov e-poslovanja in kot pomoč podjetjem pri prilagajanju, pa tudi za povečanje produktivnosti in konkurenčnosti. Dostop do hitre in zanesljive digitalne infrastrukture se je izkazal za ključnega pri zagotavljanju osnovnih storitev v javni upravi, izobraževanju, zdravstvu in medicini ter pri spremljanju in nadzoru epidemije. Italija še vedno zaostaja v pokritosti s tehnologijo „optika do prostorov“ na podeželju. Sprejeti bi bilo treba specifične ukrepe za odpravo te vrzeli, pa tudi za nadaljnje spodbujanje uvajanja optike. |
| --- | --- |

(22)

Zajezitev izbruha COVID-19 je izpostavila pomembnost naložb v digitalizacijo gospodarstva in pokazala smotrnost digitalnih infrastruktur. Podjetja v Italiji, zlasti MSP in mikropodjetja, zaradi nizkih stopenj digitalne intenzivnosti in digitalnega znanja med izvajanjem zajezitvenih ukrepov niso mogla ponujati e-trgovanja in dela na daljavo niti zagotavljati in uporabljati digitalnih orodij. Naložbe v digitalizacijo ter znanja in spretnosti prek stalnega in pravočasnega izvajanja ciljno usmerjenih nacionalnih politik so bistvenega pomena za okrepitev modelov e-poslovanja in kot pomoč podjetjem pri prilagajanju, pa tudi za povečanje produktivnosti in konkurenčnosti. Dostop do hitre in zanesljive digitalne infrastrukture se je izkazal za ključnega pri zagotavljanju osnovnih storitev v javni upravi, izobraževanju, zdravstvu in medicini ter pri spremljanju in nadzoru epidemije. Italija še vedno zaostaja v pokritosti s tehnologijo „optika do prostorov“ na podeželju. Sprejeti bi bilo treba specifične ukrepe za odpravo te vrzeli, pa tudi za nadaljnje spodbujanje uvajanja optike.

| (23) | Uspešen raziskovalen in inovacijski sistem je rezultat stalne, skladne in na dokazih temelječe podpore politike, skupaj z naložbami in ustreznim človeškim kapitalom. Sedanja kriza zaradi COVID-19 je jasno pokazala, da je treba še okrepiti hitro izmenjavo podatkov med raziskovalci, vključno z brezplačnim dostopom do rezultatov in dokazov za uporabnike in odprto znanostjo. Slednja je skupaj s sodelovanjem med znanostjo in podjetji nedvomno bistvenega pomena, da pridejo rezultati raziskav na trg, vključno s tistimi, ki so potrebni za cepiva in zdravljenja, pri čemer se je treba opreti na moč Italije v medicinskem, industrijskem in raziskovalnem sektorju. |
| --- | --- |

(23)

Uspešen raziskovalen in inovacijski sistem je rezultat stalne, skladne in na dokazih temelječe podpore politike, skupaj z naložbami in ustreznim človeškim kapitalom. Sedanja kriza zaradi COVID-19 je jasno pokazala, da je treba še okrepiti hitro izmenjavo podatkov med raziskovalci, vključno z brezplačnim dostopom do rezultatov in dokazov za uporabnike in odprto znanostjo. Slednja je skupaj s sodelovanjem med znanostjo in podjetji nedvomno bistvenega pomena, da pridejo rezultati raziskav na trg, vključno s tistimi, ki so potrebni za cepiva in zdravljenja, pri čemer se je treba opreti na moč Italije v medicinskem, industrijskem in raziskovalnem sektorju.

| (24) | Učinkovita javna uprava je ključna za zagotovitev, da se izvajanje ukrepov, sprejetih za reševanje izrednih razmer in podporo gospodarskemu okrevanju, ne bi upočasnilo. Izplačilo socialnih prejemkov, likvidnostni ukrepi, prednostna obravnava naložb ipd. morda ne bodo učinkoviti, če jih bodo ovirala ozka grla v javnem sektorju. Med pomanjkljivostmi so tudi dolgotrajnost postopkov, vključno s civilnopravnimi, nizka stopnja digitalizacije in slabe upravne zmogljivosti. Spričo občutnega povečevanja javnih sredstev za podporo gospodarski aktivnosti so potrebni hitri postopki in preverjanja. Digitalizacija v javni upravi je bila pred krizo zaradi COVID-19 neenakomerna. Spletna interakcija med organi in splošno javnostjo je bila omejena. Delež upravnih postopkov, za katere so zadolžene regije in občine ter jih je mogoče začeti in dokončati v celoti digitalno, je še vedno majhen. Kriza zaradi COVID-19 je pokazala tudi pomanjkanje interoperabilnosti javnih digitalnih storitev. Za pospešitev operativne odzivnosti javne uprave je treba izboljšati in poenostaviti sektorske predpise, obenem pa odpraviti preostale ovire za konkurenco. In končno, učinkovit pravosodni sistem je ključnega pomena za privlačno, naložbam in podjetjem prijazno gospodarstvo ter bo odločilen v procesu okrevanja, tudi z aktivacijo učinkovitih okvirov za reševanje in okrevanje. |
| --- | --- |

(24)

Učinkovita javna uprava je ključna za zagotovitev, da se izvajanje ukrepov, sprejetih za reševanje izrednih razmer in podporo gospodarskemu okrevanju, ne bi upočasnilo. Izplačilo socialnih prejemkov, likvidnostni ukrepi, prednostna obravnava naložb ipd. morda ne bodo učinkoviti, če jih bodo ovirala ozka grla v javnem sektorju. Med pomanjkljivostmi so tudi dolgotrajnost postopkov, vključno s civilnopravnimi, nizka stopnja digitalizacije in slabe upravne zmogljivosti. Spričo občutnega povečevanja javnih sredstev za podporo gospodarski aktivnosti so potrebni hitri postopki in preverjanja. Digitalizacija v javni upravi je bila pred krizo zaradi COVID-19 neenakomerna. Spletna interakcija med organi in splošno javnostjo je bila omejena. Delež upravnih postopkov, za katere so zadolžene regije in občine ter jih je mogoče začeti in dokončati v celoti digitalno, je še vedno majhen. Kriza zaradi COVID-19 je pokazala tudi pomanjkanje interoperabilnosti javnih digitalnih storitev. Za pospešitev operativne odzivnosti javne uprave je treba izboljšati in poenostaviti sektorske predpise, obenem pa odpraviti preostale ovire za konkurenco. In končno, učinkovit pravosodni sistem je ključnega pomena za privlačno, naložbam in podjetjem prijazno gospodarstvo ter bo odločilen v procesu okrevanja, tudi z aktivacijo učinkovitih okvirov za reševanje in okrevanje.

| (25) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, tudi pri ukrepih za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnih strategijah v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(25)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, tudi pri ukrepih za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnih strategijah v zvezi z njo.

| (26) | Ukrepi, ki jih je sprejela vlada v podporo gospodinjstvom in podjetjem, so koristni tudi za ohranjanje kapitalizacije bančnega sektorja in odpornosti v trenutnih razmerah, ki otežujejo delovanje. Kljub sprejetim ukrepom za ublažitev posledic krize, vključno z bonitetno prilagodljivostjo, ki so jo odobrili bančni nadzorniki, pandemija COVID-19 obremenjuje tudi kakovost aktive bank po vsej Uniji, kar naj bi se nadaljevalo v prihodnjih tednih in mesecih, med drugim v Italiji. Posledično trpijo prizadevanja za zmanjšanje obsega nedonosnih posojil, tudi zaradi upočasnitve delovanja sodišč in omejenega restrukturiranje aktive. Za ohranjanje kakovosti aktive je v tem smislu pomemben predpogoj spodbujanje trajnostnih rešitev za uspešne posojilojemalce, ki jih je prizadela kriza zaradi COVID-19, tudi z izogibanjem pravnim avtomatizmom. Istočasno pa lahko zagotavljanje natančnega poročanja o poslabšanju kakovosti aktive in preudarni kreditni standardi pomagajo podpreti delovanje sekundarnega trga za nedonosna posojila in zajeziti negativne vplive na obstoječe pobude za odprodajo nedonosnih posojil. |
| --- | --- |

(26)

Ukrepi, ki jih je sprejela vlada v podporo gospodinjstvom in podjetjem, so koristni tudi za ohranjanje kapitalizacije bančnega sektorja in odpornosti v trenutnih razmerah, ki otežujejo delovanje. Kljub sprejetim ukrepom za ublažitev posledic krize, vključno z bonitetno prilagodljivostjo, ki so jo odobrili bančni nadzorniki, pandemija COVID-19 obremenjuje tudi kakovost aktive bank po vsej Uniji, kar naj bi se nadaljevalo v prihodnjih tednih in mesecih, med drugim v Italiji. Posledično trpijo prizadevanja za zmanjšanje obsega nedonosnih posojil, tudi zaradi upočasnitve delovanja sodišč in omejenega restrukturiranje aktive. Za ohranjanje kakovosti aktive je v tem smislu pomemben predpogoj spodbujanje trajnostnih rešitev za uspešne posojilojemalce, ki jih je prizadela kriza zaradi COVID-19, tudi z izogibanjem pravnim avtomatizmom. Istočasno pa lahko zagotavljanje natančnega poročanja o poslabšanju kakovosti aktive in preudarni kreditni standardi pomagajo podpreti delovanje sekundarnega trga za nedonosna posojila in zajeziti negativne vplive na obstoječe pobude za odprodajo nedonosnih posojil.

| (27) | Učinkovito preprečevanje in sankcioniranje korupcije imata lahko pomembno vlogo pri zagotavljanju okrevanja Italije po krizi zaradi COVID-19. Poskusom organiziranega kriminala, da bi se infiltriral v gospodarsko in finančno življenje, izkrivljal javnonaročniške postopke in si, bolj splošno, prisvajal javne vire, potrebne za naložbe, se je mogoče izogniti zlasti s preglednostjo javnega sektorja in strožjim nadzorom nad korupcijo. Hkrati bi morali z uravnoteženjem potrebe po natančnem spremljanju in potrebe po hitrosti ohraniti učinkovite javnonaročniške postopke. Čas, ki ga pritožbena kazenska sodišča potrebujejo za sprejetje dokončne odločitve, je še vedno problematičen, vendar parlament trenutno obravnava celovite reforme za poenostavitev kazenskih postopkov. Italijanski protikorupcijski okvir je bil nedavno okrepljen, vendar ga je treba dopolniti, med drugim s predpisi o sankcioniranju izvoljenih javnih uslužbencev v primeru navzkrižja interesov. |
| --- | --- |

(27)

Učinkovito preprečevanje in sankcioniranje korupcije imata lahko pomembno vlogo pri zagotavljanju okrevanja Italije po krizi zaradi COVID-19. Poskusom organiziranega kriminala, da bi se infiltriral v gospodarsko in finančno življenje, izkrivljal javnonaročniške postopke in si, bolj splošno, prisvajal javne vire, potrebne za naložbe, se je mogoče izogniti zlasti s preglednostjo javnega sektorja in strožjim nadzorom nad korupcijo. Hkrati bi morali z uravnoteženjem potrebe po natančnem spremljanju in potrebe po hitrosti ohraniti učinkovite javnonaročniške postopke. Čas, ki ga pritožbena kazenska sodišča potrebujejo za sprejetje dokončne odločitve, je še vedno problematičen, vendar parlament trenutno obravnava celovite reforme za poenostavitev kazenskih postopkov. Italijanski protikorupcijski okvir je bil nedavno okrepljen, vendar ga je treba dopolniti, med drugim s predpisi o sankcioniranju izvoljenih javnih uslužbencev v primeru navzkrižja interesov.

| (28) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih in zaposlitvenih politik v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Italija prispevala k napredku pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN, in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(28)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih in zaposlitvenih politik v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Italija prispevala k napredku pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN, in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (29) | Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Italija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine. |
| --- | --- |

(29)

Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Italija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine.

| (30) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Italije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Italijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Italiji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(30)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Italije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Italijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Italiji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (31) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (8) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj. |
| --- | --- |

(31)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (8) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

| (32) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil program stabilnosti za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s pandemijo COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je Komisija opredelila na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilih 1, 2, 3 in 4 spodaj – |
| --- | --- |

(32)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil program stabilnosti za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s pandemijo COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je Komisija opredelila na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilih 1, 2, 3 in 4 spodaj –

PRIPOROČA, da Italija v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Okrepi odpornost zdravstvenega sistema, kar zadeva zdravstvene delavce, kritične medicinske izdelke in infrastrukturo. Izboljša usklajevanje med nacionalnimi in regionalnimi organi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zagotovi ustrezno nadomestilo dohodka in dostop do socialne zaščite, zlasti za delavce v netipičnih oblikah zaposlitve. Ublaži učinek krize zaradi COVID-19 na zaposlovanje, tudi s prožnimi ureditvami dela in aktivno podporo zaposlovanju. Razširi učenje na daljavo ter okrepi znanja in spretnosti, vključno z digitalnimi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poskrbi za učinkovito izvajanje ukrepov za zagotavljanje likvidnosti realnemu sektorju, tudi MSP, inovativnim podjetjem in samozaposlenim, ter se izogiba zamudam pri plačilih. Da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev gospodarskega okrevanja. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in uporabo energije, raziskave in inovacije, trajnostni javni prevoz, ravnanje z odpadki in gospodarjenje z vodo ter okrepljeno digitalno infrastrukturo, da se zagotovi opravljanje osnovnih storitev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izboljša učinkovitost pravosodnega sistema in javne uprave. |
| --- | --- |

4.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 69.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  UL C 91I, 20.3.2020, str. 1.

7

(8)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/82 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/82

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Cipra za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2020

(2020/C 282/13)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Ciper opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Ciper opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja.

| (2) | Poročilo o državi za Ciper za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Cipra pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Cipra pri doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Cipru obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Finančni sektor zlasti obremenjuje zelo visok delež nedonosnih posojil, na gospodarstvo pa negativno vpliva velik obseg zasebnega, javnega in zunanjega dolga v razmerah zmerne potencialne rasti. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Ciper za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Cipra pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Cipra pri doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Cipru obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Finančni sektor zlasti obremenjuje zelo visok delež nedonosnih posojil, na gospodarstvo pa negativno vpliva velik obseg zasebnega, javnega in zunanjega dolga v razmerah zmerne potencialne rasti.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Ciper se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Ciper se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po državi, zlasti na območjih, ki se izrazito opirajo na turizem in, bolj splošno, na osebno poslovanje s potrošniki. To pomeni tveganje poglabljanja razlik na Cipru. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po državi, zlasti na območjih, ki se izrazito opirajo na turizem in, bolj splošno, na osebno poslovanje s potrošniki. To pomeni tveganje poglabljanja razlik na Cipru. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Ciper je 7. maja 2020 predložil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Ciper je 7. maja 2020 predložil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Ciper trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. |
| --- | --- |

(11)

Za Ciper trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga.

| (12) | V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 1,7 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 4,3 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 0,4 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 95,5 % BDP v letu 2019 povečal na 116,8 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. Poleg tega proračunske projekcije temeljijo na tveganjih, in sicer dejanskih pogojnih obveznostih in morebitnih potrebah javnih bolnišnic po financiranju v prvih letih izvajanja sistema nacionalnega zdravstvenega zavarovanja. |
| --- | --- |

(12)

V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 1,7 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 4,3 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 0,4 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 95,5 % BDP v letu 2019 povečal na 116,8 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. Poleg tega proračunske projekcije temeljijo na tveganjih, in sicer dejanskih pogojnih obveznostih in morebitnih potrebah javnih bolnišnic po financiranju v prvih letih izvajanja sistema nacionalnega zdravstvenega zavarovanja.

| (13) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Ciper v okviru usklajenega pristopa Unije sprejel pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 4,4 % BDP. Ukrepi vključujejo okrepitev storitev zdravstvenega varstva z dodatnim proračunom v višini do 0,5 % BDP, subvencioniranje plač za ohranitev delovnih mest zaposlenih v primeru prekinitve poslovanja podjetij (v višini 2,7 % BDP) in dohodkovno podporo za mala podjetja in samozaposlene (v višini 0,3 % BDP). Poleg tega je Ciper napovedal ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem, vključno z odlogom plačila DDV za obdobje dveh mesecev. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejel Ciper, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(13)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Ciper v okviru usklajenega pristopa Unije sprejel pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 4,4 % BDP. Ukrepi vključujejo okrepitev storitev zdravstvenega varstva z dodatnim proračunom v višini do 0,5 % BDP, subvencioniranje plač za ohranitev delovnih mest zaposlenih v primeru prekinitve poslovanja podjetij (v višini 2,7 % BDP) in dohodkovno podporo za mala podjetja in samozaposlene (v višini 0,3 % BDP). Poleg tega je Ciper napovedal ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem, vključno z odlogom plačila DDV za obdobje dveh mesecev. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejel Ciper, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (14) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Cipra v letu 2020 znašal –7 % BDP, v letu 2021 pa –1,8 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 115,7 % BDP v letu 2020 in 105 % v letu 2021. |
| --- | --- |

(14)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Cipra v letu 2020 znašal –7 % BDP, v letu 2021 pa –1,8 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 115,7 % BDP v letu 2020 in 105 % v letu 2021.

| (15) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker Ciper v letu 2019 ni izpolnjeval pravila glede dolga in ker naj bi v letu 2020 presegel prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da je merilo glede dolga, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, izpolnjeno, medtem ko merilo glede primanjkljaja ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker Ciper v letu 2019 ni izpolnjeval pravila glede dolga in ker naj bi v letu 2020 presegel prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da je merilo glede dolga, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, izpolnjeno, medtem ko merilo glede primanjkljaja ni izpolnjeno.

| (16) | Ciper se je na izbruh COVID-19 odzval z vrsto ukrepov za ublažitev ekonomskih posledic krize. Vlada je 15. marca 2020 predstavila program finančne podpore za varovanje javnega zdravja in zagotovitev ekonomskega preživetja podjetij in delodajalcev. V okviru programa je 100 milijonov EUR namenjenih finančni podpori zdravstvenemu sektorju za boj proti pandemiji, vključno z dodatnim zaposlovanjem zdravnikov, medicinskih sester in podpornega osebja ter zagotovitvijo opreme in infrastrukture. Program določa vrsto ukrepov za podporo podjetjem s povečanjem likvidnosti, na primer programe podpore za podjetja in samozaposlene in začasno ustavitev plačil DDV za podjetja. Sveženj vključuje tudi namensko podporo v višini 11 milijonov EUR za okrevanje turističnega sektorja. |
| --- | --- |

(16)

Ciper se je na izbruh COVID-19 odzval z vrsto ukrepov za ublažitev ekonomskih posledic krize. Vlada je 15. marca 2020 predstavila program finančne podpore za varovanje javnega zdravja in zagotovitev ekonomskega preživetja podjetij in delodajalcev. V okviru programa je 100 milijonov EUR namenjenih finančni podpori zdravstvenemu sektorju za boj proti pandemiji, vključno z dodatnim zaposlovanjem zdravnikov, medicinskih sester in podpornega osebja ter zagotovitvijo opreme in infrastrukture. Program določa vrsto ukrepov za podporo podjetjem s povečanjem likvidnosti, na primer programe podpore za podjetja in samozaposlene in začasno ustavitev plačil DDV za podjetja. Sveženj vključuje tudi namensko podporo v višini 11 milijonov EUR za okrevanje turističnega sektorja.

| (17) | Kriza zaradi COVID-19 je pokazala, da je treba naložbe usmeriti v izboljšanje in posodobitev javnega zdravstva, ponovno vzpostavitev njegovih zmogljivosti in izvedbo reforme zdravstvenega varstva. Novi zdravstveni sistem zagotavlja boljši dostop do storitev primarnega zdravstvenega varstva, ustrezno svetovanje in zdravljenje, ki temelji na kliničnih protokolih. Prav tako določa univerzalno upravičenost do cenovno dostopnih zdravstvenih storitev v okviru izbruha COVID-19. Ciper ima vzpostavljen načrt za izredne razmere v primeru pandemije in je namenil dodatna sredstva za preprečevanje širjenja okužbe ter obvladovanje njenih učinkov. Srednjeročno pa mora naložbe usmerjati v povečanje učinkovitosti, dostopnosti in splošne odpornosti zdravstvenega sistema. Dodatna sredstva za zdravstveni sistem bi morala preprečiti prihodnje pomanjkanje zdravstvenega osebja ter kritične medicinske opreme in infrastrukture. Nemoteno izvajanje reforme zdravstva v skladu z načrtom je osrednjega pomena za zagotavljanje univerzalnega zdravstvenega zavarovanja in dostopa do zdravstvenega varstva. Digitalne zdravstvene rešitve in nove aplikacije bi prispevale k razširitvi uporabe storitev e-zdravja ter izboljšanju posvetovanj na daljavo in mehanizmov opozarjanja. Bistvenega pomena so politike, ki izboljšujejo bolnišnične zmogljivosti in obravnavajo delovne pogoje zdravstvenih delavcev ter zagotavljajo uporabo osebne zaščitne opreme, testiranja, zdravil in medicinskih pripomočkov. Glede na demografske spremembe je ključnega pomena povezanost primarnega zdravstvenega varstva z dolgotrajno in skupnostno oskrbo ter potreba po podpori najranljivejših, vključno z invalidi. |
| --- | --- |

(17)

Kriza zaradi COVID-19 je pokazala, da je treba naložbe usmeriti v izboljšanje in posodobitev javnega zdravstva, ponovno vzpostavitev njegovih zmogljivosti in izvedbo reforme zdravstvenega varstva. Novi zdravstveni sistem zagotavlja boljši dostop do storitev primarnega zdravstvenega varstva, ustrezno svetovanje in zdravljenje, ki temelji na kliničnih protokolih. Prav tako določa univerzalno upravičenost do cenovno dostopnih zdravstvenih storitev v okviru izbruha COVID-19. Ciper ima vzpostavljen načrt za izredne razmere v primeru pandemije in je namenil dodatna sredstva za preprečevanje širjenja okužbe ter obvladovanje njenih učinkov. Srednjeročno pa mora naložbe usmerjati v povečanje učinkovitosti, dostopnosti in splošne odpornosti zdravstvenega sistema. Dodatna sredstva za zdravstveni sistem bi morala preprečiti prihodnje pomanjkanje zdravstvenega osebja ter kritične medicinske opreme in infrastrukture. Nemoteno izvajanje reforme zdravstva v skladu z načrtom je osrednjega pomena za zagotavljanje univerzalnega zdravstvenega zavarovanja in dostopa do zdravstvenega varstva. Digitalne zdravstvene rešitve in nove aplikacije bi prispevale k razširitvi uporabe storitev e-zdravja ter izboljšanju posvetovanj na daljavo in mehanizmov opozarjanja. Bistvenega pomena so politike, ki izboljšujejo bolnišnične zmogljivosti in obravnavajo delovne pogoje zdravstvenih delavcev ter zagotavljajo uporabo osebne zaščitne opreme, testiranja, zdravil in medicinskih pripomočkov. Glede na demografske spremembe je ključnega pomena povezanost primarnega zdravstvenega varstva z dolgotrajno in skupnostno oskrbo ter potreba po podpori najranljivejših, vključno z invalidi.

| (18) | Ciper se bo po stalnih pozitivnih gibanjih na trgu dela v zadnjih letih zdaj soočal z izzivi glede stopnje zaposlenosti zaradi zdravstvene krize. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za zmanjšanje socialno-ekonomskih posledic krize. Ciper je že sprejel nujne ukrepe, vključno s shemami skrajšanega delovnega časa in razširitvijo denarnih nadomestil za brezposelnost na samozaposlene. Pomembno bo, da ob doslednem posvetovanju s socialnimi partnerji ohrani delovna mesta in zagotovi izvajanje napovedanih ukrepov. Ključnega pomena bo okrepitev zmogljivosti javnih služb za zaposlovanje s stalnim osebjem, zlasti da se ne prekinejo storitve, ki jih trenutno opravljajo svetovalci za zaposlovanje, ki se jim v drugi polovici leta 2020 iztečejo začasne pogodbe. Tako se se službe za zaposlovanje ne bodo znašle pod dodatnim pritiskom, in zagotovila se bo učinkovita podpora na novo brezposelnim ter drugim ranljivim skupinam, kot so mladi, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, dolgotrajno brezposelni in invalidi. Pozornost je treba nameniti tudi podpiranju prehoda iz šolanja v zaposlitev in mladim, saj bi se novi diplomanti lahko soočali z dodatnimi težavami pri iskanju zaposlitve. |
| --- | --- |

(18)

Ciper se bo po stalnih pozitivnih gibanjih na trgu dela v zadnjih letih zdaj soočal z izzivi glede stopnje zaposlenosti zaradi zdravstvene krize. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za zmanjšanje socialno-ekonomskih posledic krize. Ciper je že sprejel nujne ukrepe, vključno s shemami skrajšanega delovnega časa in razširitvijo denarnih nadomestil za brezposelnost na samozaposlene. Pomembno bo, da ob doslednem posvetovanju s socialnimi partnerji ohrani delovna mesta in zagotovi izvajanje napovedanih ukrepov. Ključnega pomena bo okrepitev zmogljivosti javnih služb za zaposlovanje s stalnim osebjem, zlasti da se ne prekinejo storitve, ki jih trenutno opravljajo svetovalci za zaposlovanje, ki se jim v drugi polovici leta 2020 iztečejo začasne pogodbe. Tako se se službe za zaposlovanje ne bodo znašle pod dodatnim pritiskom, in zagotovila se bo učinkovita podpora na novo brezposelnim ter drugim ranljivim skupinam, kot so mladi, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, dolgotrajno brezposelni in invalidi. Pozornost je treba nameniti tudi podpiranju prehoda iz šolanja v zaposlitev in mladim, saj bi se novi diplomanti lahko soočali z dodatnimi težavami pri iskanju zaposlitve.

| (19) | Izbruh COVID-19 zahteva ustrezne ukrepe za ublažitev socialnih posledic, podporo dohodkom gospodinjstev in hitro okrevanje gospodarstva. Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 8,6 %, leta 2021 pa znižala na 7,5 %. Zunanje povpraševanje po storitvah se bo znatno zmanjšalo, saj se pričakuje, da bo kriza še posebej močno prizadela turistični sektor. Vsem prizadetim delavcem in samozaposlenim, tudi tistim, ki se soočajo z vrzelmi v dostopu do socialne zaščite, bi bilo treba zagotoviti zadostno nadomestilo dohodka. Programi socialne zaščite morajo ščititi zaposlene, samozaposlene in brezposelne. Sistem socialne zaščite bi bilo mogoče okrepiti, da bi se preprečilo povečanje stopnje revščine in neenakosti, zlasti na tak način, da bi dosegli tudi najranljivejše, vključno z otroki, neaktivnimi osebami, neprijavljenimi delavci in osebami z migrantskim ozadjem. |
| --- | --- |

(19)

Izbruh COVID-19 zahteva ustrezne ukrepe za ublažitev socialnih posledic, podporo dohodkom gospodinjstev in hitro okrevanje gospodarstva. Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 8,6 %, leta 2021 pa znižala na 7,5 %. Zunanje povpraševanje po storitvah se bo znatno zmanjšalo, saj se pričakuje, da bo kriza še posebej močno prizadela turistični sektor. Vsem prizadetim delavcem in samozaposlenim, tudi tistim, ki se soočajo z vrzelmi v dostopu do socialne zaščite, bi bilo treba zagotoviti zadostno nadomestilo dohodka. Programi socialne zaščite morajo ščititi zaposlene, samozaposlene in brezposelne. Sistem socialne zaščite bi bilo mogoče okrepiti, da bi se preprečilo povečanje stopnje revščine in neenakosti, zlasti na tak način, da bi dosegli tudi najranljivejše, vključno z otroki, neaktivnimi osebami, neprijavljenimi delavci in osebami z migrantskim ozadjem.

| (20) | Izjemno pomembno je spodbujanje prožnih delovnih ureditev, zlasti dela na daljavo, v sodelovanju s socialnimi partnerji. Kratkoročno se bodo s temi ureditvami podprli zaposleni z nepredvidenimi obveznostmi oskrbe otrok in drugih vzdrževanih družinskih članov, dolgoročno pa se bo velikemu deležu žensk, ki niso delovno aktivne zaradi obveznosti oskrbe, omogočila ponovna vključitev na trg dela. Ker so starejši in osebe s kroničnimi boleznimi izpostavljeni večjemu tveganju, da zaradi virusa resno zbolijo, so naložbe v kakovostne storitve dolgotrajne oskrbe izjemno pomembne, da se zagotovita neprekinjeno in učinkovito zagotavljanje teh storitev v kratkoročnem in srednjeročnem obdobju. |
| --- | --- |

(20)

Izjemno pomembno je spodbujanje prožnih delovnih ureditev, zlasti dela na daljavo, v sodelovanju s socialnimi partnerji. Kratkoročno se bodo s temi ureditvami podprli zaposleni z nepredvidenimi obveznostmi oskrbe otrok in drugih vzdrževanih družinskih članov, dolgoročno pa se bo velikemu deležu žensk, ki niso delovno aktivne zaradi obveznosti oskrbe, omogočila ponovna vključitev na trg dela. Ker so starejši in osebe s kroničnimi boleznimi izpostavljeni večjemu tveganju, da zaradi virusa resno zbolijo, so naložbe v kakovostne storitve dolgotrajne oskrbe izjemno pomembne, da se zagotovita neprekinjeno in učinkovito zagotavljanje teh storitev v kratkoročnem in srednjeročnem obdobju.

| (21) | V kontekstu te krize je ključnega pomena, da se izboljšajo kakovost in učinkovitost izobraževanja in usposabljanja ter njuna ustreznost za potrebe trga dela in da se zagotovi hitro okrevanje trga dela. Zagotavljanje pridobivanja pravih znanj in spretnosti prebivalcem je še toliko pomembneje v času, ko bi jih lahko večje število izgubilo delovna mesta in bi zato morali biti pripravljeni na poklicni prehod. Omejitve mobilnosti so razkrile izzive, povezane z nizko ravnjo digitalnih spretnosti in znanj na Cipru. Ta negativno vpliva na spletne dejavnosti, kot so delo in učenje na daljavo ter uporaba storitev e-zdravja. Za kakovostno digitalno izobraževanje in učenje na daljavo sta ključna enak dostop do infrastrukture IT in interneta, tudi za prikrajšane učence, prav tako pa dobro usposobljeni učitelji. Za obravnavanje na splošno slabih rezultatov izobraževanja in usposabljanja ter za širše izboljšanje znanj in spretnosti je bistveno, da se nadaljuje reforma sistema izobraževanja, obenem pa vlaga v rešitve za digitalno učenje, učenje na delovnem mestu in vajeništvo ter v razvoj kompetenc učiteljev za učinkovito uporabo orodij IT. Mogoče bi bilo izboljšati podpovprečne rezultate na področju osnovnih znanj in spretnosti ter povečati udeležbo odraslih v izobraževanju. Za pospešitev vpisa bi se programi preusposabljanja lahko zasnovali v spletni obliki, če je to mogoče, po zajezitvi pandemije pa bi se po potrebi vključila fizična prisotnost. |
| --- | --- |

(21)

V kontekstu te krize je ključnega pomena, da se izboljšajo kakovost in učinkovitost izobraževanja in usposabljanja ter njuna ustreznost za potrebe trga dela in da se zagotovi hitro okrevanje trga dela. Zagotavljanje pridobivanja pravih znanj in spretnosti prebivalcem je še toliko pomembneje v času, ko bi jih lahko večje število izgubilo delovna mesta in bi zato morali biti pripravljeni na poklicni prehod. Omejitve mobilnosti so razkrile izzive, povezane z nizko ravnjo digitalnih spretnosti in znanj na Cipru. Ta negativno vpliva na spletne dejavnosti, kot so delo in učenje na daljavo ter uporaba storitev e-zdravja. Za kakovostno digitalno izobraževanje in učenje na daljavo sta ključna enak dostop do infrastrukture IT in interneta, tudi za prikrajšane učence, prav tako pa dobro usposobljeni učitelji. Za obravnavanje na splošno slabih rezultatov izobraževanja in usposabljanja ter za širše izboljšanje znanj in spretnosti je bistveno, da se nadaljuje reforma sistema izobraževanja, obenem pa vlaga v rešitve za digitalno učenje, učenje na delovnem mestu in vajeništvo ter v razvoj kompetenc učiteljev za učinkovito uporabo orodij IT. Mogoče bi bilo izboljšati podpovprečne rezultate na področju osnovnih znanj in spretnosti ter povečati udeležbo odraslih v izobraževanju. Za pospešitev vpisa bi se programi preusposabljanja lahko zasnovali v spletni obliki, če je to mogoče, po zajezitvi pandemije pa bi se po potrebi vključila fizična prisotnost.

| (22) | Med krizo in po njej so in bodo potrebna znatna sredstva za podporo podjetjem. Zagotovitev zadostnega dostopa do financiranja in likvidnosti je bistvenega pomena, zlasti za mala in srednja podjetja (MSP), da bi podjetja lahko naprej poslovala in ljudje obdržali delovna mesta. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Ciper je uvedel poseben program podpore za mala podjetja, ki subvencionira izplačila plač podjetjem z največ petimi zaposlenimi. Poleg tega bo neposredni pritisk omilila začasna prekinitev povečanih prispevkov za nacionalni sistem zdravstvenega varstva in odložitev plačila davkov (na primer DDV). Hitro upravno usklajevanje, praktična podpora in učinkovito obveščanje o podpori, ki je na voljo MSP, v sodelovanju s podpornimi strukturami za MSP in poslovnimi organizacijami so bistvenega pomena. Tudi pospešitev pogodbenih plačil s strani javnih organov lahko prispeva k izboljšanju denarnega toka MSP. Nova zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi bodo morda potrebovala posebno podporo, na primer v obliki kapitalskih vložkov javnih institucij in spodbud za sklade tveganega kapitala, da povečajo naložbe v ta podjetja. Še naprej je pomembno, da se izvajajo finančni instrumenti, pripravljeni pred krizo (ciprski energetski sklad skladov). |
| --- | --- |

(22)

Med krizo in po njej so in bodo potrebna znatna sredstva za podporo podjetjem. Zagotovitev zadostnega dostopa do financiranja in likvidnosti je bistvenega pomena, zlasti za mala in srednja podjetja (MSP), da bi podjetja lahko naprej poslovala in ljudje obdržali delovna mesta. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Ciper je uvedel poseben program podpore za mala podjetja, ki subvencionira izplačila plač podjetjem z največ petimi zaposlenimi. Poleg tega bo neposredni pritisk omilila začasna prekinitev povečanih prispevkov za nacionalni sistem zdravstvenega varstva in odložitev plačila davkov (na primer DDV). Hitro upravno usklajevanje, praktična podpora in učinkovito obveščanje o podpori, ki je na voljo MSP, v sodelovanju s podpornimi strukturami za MSP in poslovnimi organizacijami so bistvenega pomena. Tudi pospešitev pogodbenih plačil s strani javnih organov lahko prispeva k izboljšanju denarnega toka MSP. Nova zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi bodo morda potrebovala posebno podporo, na primer v obliki kapitalskih vložkov javnih institucij in spodbud za sklade tveganega kapitala, da povečajo naložbe v ta podjetja. Še naprej je pomembno, da se izvajajo finančni instrumenti, pripravljeni pred krizo (ciprski energetski sklad skladov).

| (23) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Varovanje in učinkovita raba naravnih virov države sta ključnega pomena za zagotovitev trajnostnega okrevanja gospodarstva in prihodnje rasti. Da bi Ciper ostal privlačen za turiste, mora obravnavati izzive, povezane s prehodom na zeleno energijo, učinkovitim ravnanjem z odpadki in upravljanjem voda ter varovanjem narave in biotske raznovrstnosti. Čeprav so se znatne naložbe že začele, je treba dati prednost več naložbam na teh področjih. Ciper se sooča s pomembnimi izzivi pri doseganju cilja glede emisij toplogrednih plinov za leto 2030, ki niso zajete v sistemu EU za trgovanje z emisijami. Te izzive je treba obravnavati z načrtovanjem in pravočasnim sprejetjem dodatnih ukrepov v skladu z nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom Cipra. Taki ukrepi bodo zahtevali naložbe, zlasti na področjih, kot so energija iz obnovljivih virov, energijska učinkovitost in trajnostni promet, ki lahko prispevajo tudi k trdni spodbudi za zeleni prehod. Ciper mora tudi znatno izboljšati svoj sistem ravnanja z odpadki in krožno gospodarstvo. Nastajanje odpadkov je bistveno nad povprečjem Unije, medtem ko so stopnje recikliranja bistveno nižje od njega. Tudi stopnja odlaganja odpadkov na odlagališčih je zelo visoka. Za upravljanje voda in odpadnih voda, zlasti na mestnih območjih, so značilne pomanjkljivosti. Suše in pomanjkanje vode so razlogi za veliko zaskrbljenost, nezadosten odziv politike pa bi lahko vplival na ciprsko podeželsko gospodarstvo in turizem. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Cipru lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Cipru omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(23)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Varovanje in učinkovita raba naravnih virov države sta ključnega pomena za zagotovitev trajnostnega okrevanja gospodarstva in prihodnje rasti. Da bi Ciper ostal privlačen za turiste, mora obravnavati izzive, povezane s prehodom na zeleno energijo, učinkovitim ravnanjem z odpadki in upravljanjem voda ter varovanjem narave in biotske raznovrstnosti. Čeprav so se znatne naložbe že začele, je treba dati prednost več naložbam na teh področjih. Ciper se sooča s pomembnimi izzivi pri doseganju cilja glede emisij toplogrednih plinov za leto 2030, ki niso zajete v sistemu EU za trgovanje z emisijami. Te izzive je treba obravnavati z načrtovanjem in pravočasnim sprejetjem dodatnih ukrepov v skladu z nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom Cipra. Taki ukrepi bodo zahtevali naložbe, zlasti na področjih, kot so energija iz obnovljivih virov, energijska učinkovitost in trajnostni promet, ki lahko prispevajo tudi k trdni spodbudi za zeleni prehod. Ciper mora tudi znatno izboljšati svoj sistem ravnanja z odpadki in krožno gospodarstvo. Nastajanje odpadkov je bistveno nad povprečjem Unije, medtem ko so stopnje recikliranja bistveno nižje od njega. Tudi stopnja odlaganja odpadkov na odlagališčih je zelo visoka. Za upravljanje voda in odpadnih voda, zlasti na mestnih območjih, so značilne pomanjkljivosti. Suše in pomanjkanje vode so razlogi za veliko zaskrbljenost, nezadosten odziv politike pa bi lahko vplival na ciprsko podeželsko gospodarstvo in turizem. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Cipru lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Cipru omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (24) | Omejitve mobilnosti zaradi COVID-19 so opozorile na pomen sodobne digitalne infrastrukture, splošnega dostopa do interneta in razpoložljivosti digitalnih storitev. Naložbe v digitalno gospodarstvo so ključne za povečanje produktivnosti in spodbuditev okrevanja gospodarstva po krizi. Ciper je glede na indeks digitalnega gospodarstva in družbe Komisije za leto 2020 med slabšimi državami. Le 45 % Ciprčanov, starih od 16 do 74 let, ima vsaj osnovne digitalne spretnosti in znanja, strokovnjaki za IKT pa še vedno predstavljajo manjši delež delovne sile v primerjavi s povprečjem Unije (2,7 % v primerjavi s 3,9 %), kar ovira potencial digitalnega gospodarstva. Šibka je tudi spletna interakcija med javnimi organi in državljani, saj se te poslužuje le 51 % Ciprčanov. Raven e-trgovanja (tj. MSP, ki prodajajo prek spleta, promet pri e-trgovanju in čezmejna spletna prodaja) se zvišuje (31,8 % v letu 2019 v primerjavi z 29,4 % v letu 2018), vendar je še vedno pod povprečjem Unije, ki znaša 40,1 %. |
| --- | --- |

(24)

Omejitve mobilnosti zaradi COVID-19 so opozorile na pomen sodobne digitalne infrastrukture, splošnega dostopa do interneta in razpoložljivosti digitalnih storitev. Naložbe v digitalno gospodarstvo so ključne za povečanje produktivnosti in spodbuditev okrevanja gospodarstva po krizi. Ciper je glede na indeks digitalnega gospodarstva in družbe Komisije za leto 2020 med slabšimi državami. Le 45 % Ciprčanov, starih od 16 do 74 let, ima vsaj osnovne digitalne spretnosti in znanja, strokovnjaki za IKT pa še vedno predstavljajo manjši delež delovne sile v primerjavi s povprečjem Unije (2,7 % v primerjavi s 3,9 %), kar ovira potencial digitalnega gospodarstva. Šibka je tudi spletna interakcija med javnimi organi in državljani, saj se te poslužuje le 51 % Ciprčanov. Raven e-trgovanja (tj. MSP, ki prodajajo prek spleta, promet pri e-trgovanju in čezmejna spletna prodaja) se zvišuje (31,8 % v letu 2019 v primerjavi z 29,4 % v letu 2018), vendar je še vedno pod povprečjem Unije, ki znaša 40,1 %.

| (25) | Ciper lahko še izboljša svoj sistem raziskav in inovacij, da bi podprl rast produktivnosti ter potreben digitalni in okoljski prehod v scenariju po pandemiji. Majhna absorpcijska sposobnost podjetij za raziskave in inovacije ovira konkurenčnost Cipra. Boljše sodelovanje med akademsko sfero in podjetji ter komercializacija rezultatov raziskav sta še vedno najpomembnejše ozko grlo in zahtevata nujne ukrepe. Vendar so nedavni ukrepi, kot so ustanovitev novega podministrstva za raziskave, inovacije in digitalno politiko, imenovanje novega namestnika ministra za raziskave, inovacije in digitalno politiko ter novi ciprski okvir strategije za raziskave in inovacije za obdobje 2019–2023 („Innovate Cyprus“), ki določa višji cilj za raziskave in razvoj v višini 1,5 % BDP do leta 2023 (v primerjavi s sedanjimi 0,56 %), obetavni koraki. |
| --- | --- |

(25)

Ciper lahko še izboljša svoj sistem raziskav in inovacij, da bi podprl rast produktivnosti ter potreben digitalni in okoljski prehod v scenariju po pandemiji. Majhna absorpcijska sposobnost podjetij za raziskave in inovacije ovira konkurenčnost Cipra. Boljše sodelovanje med akademsko sfero in podjetji ter komercializacija rezultatov raziskav sta še vedno najpomembnejše ozko grlo in zahtevata nujne ukrepe. Vendar so nedavni ukrepi, kot so ustanovitev novega podministrstva za raziskave, inovacije in digitalno politiko, imenovanje novega namestnika ministra za raziskave, inovacije in digitalno politiko ter novi ciprski okvir strategije za raziskave in inovacije za obdobje 2019–2023 („Innovate Cyprus“), ki določa višji cilj za raziskave in razvoj v višini 1,5 % BDP do leta 2023 (v primerjavi s sedanjimi 0,56 %), obetavni koraki.

| (26) | Boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju je ključnega pomena za izboljšanje učinkovitosti in pravičnosti davčnih sistemov, kot je navedeno v priporočilu o ekonomski politiki euroobmočja iz leta 2020. Učinki prelivanja strategij davkoplačevalcev za agresivno davčno načrtovanje zahtevajo usklajeno nacionalno delovanje, ki dopolnjuje zakonodajo Unije. Iz ekonomskih dokazov je razvidno, da se davčna pravila Cipra uporabljajo za agresivno davčno načrtovanje. Ciper je sprejel ukrepe za obravnavanje tega vprašanja z izvajanjem mednarodnih in evropskih pobud ter nekaterimi dodatnimi nacionalnimi ukrepi. Vendar lahko značilnosti sistema, kot so odsotnost davčnih odtegljajev od v tujino plačanih dividend, obresti in licenčnin, ki jih družbe s sedežem na Cipru izplačujejo rezidentom tretjih držav, in pravila o davčnem rezidentstvu podjetij, še naprej omogočajo agresivno davčno načrtovanje. Shemo odbitkov nominalnih obresti je treba pozorno spremljati. Poleg tega je OECD ocenila, da imata shema za izjemno naturalizacijo vlagateljev na Cipru in shema pridobitve ciprskega prebivališča na podlagi naložb potencialno veliko tveganje za zlorabe. Ciper je pripravil in predložil v pravno preverjanje osnutke zakonov, ki uvajajo davčne odtegljaje za plačila dividend, obresti in licenčnin državam, vključenim v Prilogo I seznama EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene. Ciper je poleg obstoječega upravljanja in nadzora pripravil in predložil v pravno preverjanje tudi uvedbo preskusa rezidentstva za davek od dohodkov pravnih oseb, ki temelji na pridobitvi pravne osebnosti. Oceniti bo treba učinkovitost teh ukrepov v boju proti agresivnemu davčnemu načrtovanju. |
| --- | --- |

(26)

Boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju je ključnega pomena za izboljšanje učinkovitosti in pravičnosti davčnih sistemov, kot je navedeno v priporočilu o ekonomski politiki euroobmočja iz leta 2020. Učinki prelivanja strategij davkoplačevalcev za agresivno davčno načrtovanje zahtevajo usklajeno nacionalno delovanje, ki dopolnjuje zakonodajo Unije. Iz ekonomskih dokazov je razvidno, da se davčna pravila Cipra uporabljajo za agresivno davčno načrtovanje. Ciper je sprejel ukrepe za obravnavanje tega vprašanja z izvajanjem mednarodnih in evropskih pobud ter nekaterimi dodatnimi nacionalnimi ukrepi. Vendar lahko značilnosti sistema, kot so odsotnost davčnih odtegljajev od v tujino plačanih dividend, obresti in licenčnin, ki jih družbe s sedežem na Cipru izplačujejo rezidentom tretjih držav, in pravila o davčnem rezidentstvu podjetij, še naprej omogočajo agresivno davčno načrtovanje. Shemo odbitkov nominalnih obresti je treba pozorno spremljati. Poleg tega je OECD ocenila, da imata shema za izjemno naturalizacijo vlagateljev na Cipru in shema pridobitve ciprskega prebivališča na podlagi naložb potencialno veliko tveganje za zlorabe. Ciper je pripravil in predložil v pravno preverjanje osnutke zakonov, ki uvajajo davčne odtegljaje za plačila dividend, obresti in licenčnin državam, vključenim v Prilogo I seznama EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene. Ciper je poleg obstoječega upravljanja in nadzora pripravil in predložil v pravno preverjanje tudi uvedbo preskusa rezidentstva za davek od dohodkov pravnih oseb, ki temelji na pridobitvi pravne osebnosti. Oceniti bo treba učinkovitost teh ukrepov v boju proti agresivnemu davčnemu načrtovanju.

| (27) | Učinkovit pravosodni sistem je še vedno ključen dejavnik za privlačno ter naložbam in podjetjem prijazno gospodarstvo ter bo odločilnega pomena v procesu okrevanja. Resne pomanjkljivosti pravosodnega sistema še naprej spodkopavajo sodno uveljavljanje pogodb ter preprečujejo hitro reševanje civilnih in gospodarskih zadev. Napovedana je bila vrsta reform, da bi se obravnavale najbolj kritične težave v ciprskem pravosodnem sistemu, zlasti zastarela pravila o civilnih postopkih, digitalizacija sodišč, odprava velikih sodnih zaostankov in pomanjkanje vseživljenjskega usposabljanja za sodnike, vendar je napredek še vedno počasen. |
| --- | --- |

(27)

Učinkovit pravosodni sistem je še vedno ključen dejavnik za privlačno ter naložbam in podjetjem prijazno gospodarstvo ter bo odločilnega pomena v procesu okrevanja. Resne pomanjkljivosti pravosodnega sistema še naprej spodkopavajo sodno uveljavljanje pogodb ter preprečujejo hitro reševanje civilnih in gospodarskih zadev. Napovedana je bila vrsta reform, da bi se obravnavale najbolj kritične težave v ciprskem pravosodnem sistemu, zlasti zastarela pravila o civilnih postopkih, digitalizacija sodišč, odprava velikih sodnih zaostankov in pomanjkanje vseživljenjskega usposabljanja za sodnike, vendar je napredek še vedno počasen.

| (28) | Krepitev odpornosti in učinkovitosti javne uprave je ključna za zagotovitev hitrega in učinkovitega izvajanja ukrepov za okrevanje gospodarstva na Cipru po COVID-19. Izboljšanje usklajevanja med centralno in lokalno upravo ter odprava razdrobljenosti in neučinkovitosti na lokalni ravni sta nujna za odpravljanje ozkih grl, ki ovirajo usklajeno izvajanje, naložbe in zagotavljanje storitev v državi. Nadaljevanje digitalizacije javne uprave je osrednjega pomena za zagotavljanje njenega neprekinjenega delovanja, pa tudi za stalen in učinkovit dostop državljanov in podjetij do javnih storitev. |
| --- | --- |

(28)

Krepitev odpornosti in učinkovitosti javne uprave je ključna za zagotovitev hitrega in učinkovitega izvajanja ukrepov za okrevanje gospodarstva na Cipru po COVID-19. Izboljšanje usklajevanja med centralno in lokalno upravo ter odprava razdrobljenosti in neučinkovitosti na lokalni ravni sta nujna za odpravljanje ozkih grl, ki ovirajo usklajeno izvajanje, naložbe in zagotavljanje storitev v državi. Nadaljevanje digitalizacije javne uprave je osrednjega pomena za zagotavljanje njenega neprekinjenega delovanja, pa tudi za stalen in učinkovit dostop državljanov in podjetij do javnih storitev.

| (29) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(29)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

| (30) | Varovanje splošne trdnosti bančnega sistema in upravljanje tveganj za finančno stabilnost sta nujna za prebroditev krize zaradi COVID-19 in podpiranje gospodarstva. Medtem ko se je stabilnost bančnega sektorja v zadnjih letih znatno izboljšala, so med pandemijo banke postale bolj obremenjene zaradi povečanja kreditnega tveganja in pritiskov na dobičkonosnost in kapitalizacijo. Vir ranljivosti in izzivov so prezadolženi zasebni sektor in velik obseg nedonosnih posojil, ki omejujeta obseg podpore kreditni kvaliteti. Ciprski bančni sektor ima drugi najvišji delež nedonosnih posojil v euroobmočju. Zato so prizadevanja za zmanjšanje obsega nedonosnih posojil še naprej prednostna naloga, zlasti obravnavanje starih nedonosnih posojil, ki so zapadla v plačilo že dolgo pred začetkom krize zaradi COVID-19. Za dosego tega cilja je bistvenega pomena napredek pri družbi za upravljanje premoženja v državni lasti (KEDIPES), vključno z njenim organizacijskim modelom in strategijo. Namen sheme ESTIA je ustrezno podpreti in zaščititi ranljive posojilojemalce, vendar je še vedno pomembno, da se ta cilj uravnoteži z izboljšanjem plačilne kulture. V zvezi s tem bi okrepitev uveljavljanja zahtevkov in spodbujanje uporabe insolvenčnega okvira pomagala podpreti vzdržno prestrukturiranje slabih posojil. Poleg tega je še vedno pomembna naloga zmanjšanje zaostankov pri izdajanju listin o lastništvu s strukturno rešitvijo za pomanjkljivosti sistema prenosa nepremičnin (tj. izdaja in prenos listin o lastništvu). |
| --- | --- |

(30)

Varovanje splošne trdnosti bančnega sistema in upravljanje tveganj za finančno stabilnost sta nujna za prebroditev krize zaradi COVID-19 in podpiranje gospodarstva. Medtem ko se je stabilnost bančnega sektorja v zadnjih letih znatno izboljšala, so med pandemijo banke postale bolj obremenjene zaradi povečanja kreditnega tveganja in pritiskov na dobičkonosnost in kapitalizacijo. Vir ranljivosti in izzivov so prezadolženi zasebni sektor in velik obseg nedonosnih posojil, ki omejujeta obseg podpore kreditni kvaliteti. Ciprski bančni sektor ima drugi najvišji delež nedonosnih posojil v euroobmočju. Zato so prizadevanja za zmanjšanje obsega nedonosnih posojil še naprej prednostna naloga, zlasti obravnavanje starih nedonosnih posojil, ki so zapadla v plačilo že dolgo pred začetkom krize zaradi COVID-19. Za dosego tega cilja je bistvenega pomena napredek pri družbi za upravljanje premoženja v državni lasti (KEDIPES), vključno z njenim organizacijskim modelom in strategijo. Namen sheme ESTIA je ustrezno podpreti in zaščititi ranljive posojilojemalce, vendar je še vedno pomembno, da se ta cilj uravnoteži z izboljšanjem plačilne kulture. V zvezi s tem bi okrepitev uveljavljanja zahtevkov in spodbujanje uporabe insolvenčnega okvira pomagala podpreti vzdržno prestrukturiranje slabih posojil. Poleg tega je še vedno pomembna naloga zmanjšanje zaostankov pri izdajanju listin o lastništvu s strukturno rešitvijo za pomanjkljivosti sistema prenosa nepremičnin (tj. izdaja in prenos listin o lastništvu).

| (31) | Nadaljnja prizadevanja za okrepitev okvira za preprečevanje in sankcioniranje korupcije so ključna za zagotovitev okrevanja po krizi zaradi COVID-19 ter za zagotovitev učinkovitega, odgovornega in preglednega dodeljevanja in razporejanja sredstev in virov. Medtem ko se akcijski načrt proti korupciji že izvaja, ključni ukrepi in zakonodaja še vedno niso bili sprejeti, zlasti osnutki zakonov za večjo preglednost pri javnem odločanju, ustanovitev neodvisnega organa za boj proti korupciji, prijavljanje korupcije in zaščito žvižgačev. Določbe v zvezi z ločevanjem funkcij in postopki zaposlovanja državnega odvetništva še niso dokončane. |
| --- | --- |

(31)

Nadaljnja prizadevanja za okrepitev okvira za preprečevanje in sankcioniranje korupcije so ključna za zagotovitev okrevanja po krizi zaradi COVID-19 ter za zagotovitev učinkovitega, odgovornega in preglednega dodeljevanja in razporejanja sredstev in virov. Medtem ko se akcijski načrt proti korupciji že izvaja, ključni ukrepi in zakonodaja še vedno niso bili sprejeti, zlasti osnutki zakonov za večjo preglednost pri javnem odločanju, ustanovitev neodvisnega organa za boj proti korupciji, prijavljanje korupcije in zaščito žvižgačev. Določbe v zvezi z ločevanjem funkcij in postopki zaposlovanja državnega odvetništva še niso dokončane.

| (32) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Ciper prispeval k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(32)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Ciper prispeval k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (33) | Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Ciper bi moral kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njegove politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine. |
| --- | --- |

(33)

Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Ciper bi moral kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njegove politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine.

| (34) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Cipra in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Ciper v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Cipru, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(34)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Cipra in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Ciper v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Cipru, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (35) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj. |
| --- | --- |

(35)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

| (36) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s posledicami pandemije COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je opredelila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilih 1, 3 in 4 spodaj – |
| --- | --- |

(36)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s posledicami pandemije COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je opredelila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilih 1, 3 in 4 spodaj –

PRIPOROČA, da Ciper v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Okrepi odpornost in zmogljivost zdravstvenega sistema, da zagotovi kakovostne in cenovno dostopne storitve, vključno z obravnavo delovnih pogojev zdravstvenih delavcev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zagotovi ustrezno nadomestilo dohodka in dostop do socialne zaščite za vse. Okrepi javne službe za zaposlovanje, spodbuja prožne ureditve dela ter izboljša ustreznost izobraževanja in usposabljanja za potrebe trga dela; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zagotovi zadosten dostop do financiranja in likvidnosti, zlasti za MSP. Da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe v podporo gospodarskemu okrevanju. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, ravnanje z odpadki in upravljanje voda, trajnostni promet, digitalizacijo ter raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | okrepi ukrepe za obravnavanje značilnosti davčnega sistema, ki posameznikom in multinacionalnim družbam omogočajo agresivno davčno načrtovanje. Izboljša učinkovitost in digitalizacijo pravosodnega sistema in javnega sektorja. |
| --- | --- |

4.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 80.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/89 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/89

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Latvije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Latvije za leto 2020

(2020/C 282/14)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Latvija ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Latvija ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja.

| (2) | Poročilo o državi za Latvijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Latvije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Latvije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Latvijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Latvije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Latvije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Latvija se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Latvija se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po sektorjih in regijah. To pomeni tveganje poglabljanja razlik v Latviji. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po sektorjih in regijah. To pomeni tveganje poglabljanja razlik v Latviji. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Latvija je 30. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Latvija je 30. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Latvijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(11)

Za Latvijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast.

| (12) | V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,2 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 9,4 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se ob nespremenjenih politikah v letu 2021 zmanjšal na 5,0 % BDP, do leta 2023 pa na 2,7 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 36,9 % BDP v letu 2019 najvišjo vrednost dosegel leta 2022, in sicer približno 53 % BDP. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,2 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 9,4 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se ob nespremenjenih politikah v letu 2021 zmanjšal na 5,0 % BDP, do leta 2023 pa na 2,7 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 36,9 % BDP v letu 2019 najvišjo vrednost dosegel leta 2022, in sicer približno 53 % BDP. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (13) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Latvija v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 3,0 % BDP. Ukrepi vključujejo možnost odloga plačila davkov za obdobje do treh let, razširjeno kritje bolniškega dopusta s strani države, podporo določenim sektorjem in dodatne odhodke za zdravstvo. Poleg tega je Latvija sprejela likvidnostno podporo podjetjem prek poroštev in posojil v višini 3,2 % BDP. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Latvija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(13)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Latvija v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 3,0 % BDP. Ukrepi vključujejo možnost odloga plačila davkov za obdobje do treh let, razširjeno kritje bolniškega dopusta s strani države, podporo določenim sektorjem in dodatne odhodke za zdravstvo. Poleg tega je Latvija sprejela likvidnostno podporo podjetjem prek poroštev in posojil v višini 3,2 % BDP. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Latvija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (14) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Latvije v letu 2020 znašal –7,3 % BDP, v letu 2021 pa –4,5 % BDP. To kaže na večinoma podoben učinek spodbujevalnih ukrepov kot v programu za stabilnost za leto 2020, vendar naj bi bil padec zaposlenosti nižji, prav tako pa naj bi bili nižji tudi avtomatski stabilizatorji na strani odhodkov. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP. |
| --- | --- |

(14)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Latvije v letu 2020 znašal –7,3 % BDP, v letu 2021 pa –4,5 % BDP. To kaže na večinoma podoben učinek spodbujevalnih ukrepov kot v programu za stabilnost za leto 2020, vendar naj bi bil padec zaposlenosti nižji, prav tako pa naj bi bili nižji tudi avtomatski stabilizatorji na strani odhodkov. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP.

| (15) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Latvija v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Latvija v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

| (16) | Latvija je 13. marca 2020 razglasila izredne razmere in jih podaljšala do 9. junija 2020. Vlada je omejila gibanje oseb prek meja Latvije po zraku, železnici in morju, zaprla šole in univerze ter zagotovila učenje na daljavo, prepovedala vse javne prireditve, uvedla ukrepe omejevanja socialnih stikov, omejila prodajo ob koncu tedna in spodbujala digitalne javne storitve. Zaradi izboljšanja epidemiološkega stanja so organi od 12. maja 2020 omilili nacionalne omejitve ter se z Litvo in Estonijo dogovorili o ponovnem odprtju mej od 15. maja 2020. Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 8,6 %, leta 2021 pa nekoliko znižala, in sicer na 8,3 %. Gospodarstvo naj bi se v letu 2020 skrčilo za 7 %, pri čemer bodo zaradi upada tujega povpraševanja in naraščajoče negotovosti najbolj trpele naložbe in izvoz. Zaposlenost naj bi se zmanjšala za 2,5 % ob upoštevanju dejstva, da bodo negativen učinek na zaposlovanje znatno ublažile shema vladnih subvencij za zaposlene na začasnem čakanju na delo ter subvencije za plače v izvozno usmerjenih sektorjih. Latvija je v okviru fiskalne in ekonomske politike oblikovala celovit odziv na krizo zaradi COVID-19. Organi so odziv usmerili na tri področja: (1) podporo delavcem; (2) podporo podjetjem in (3) podporo najbolj prizadetim gospodarskim sektorjem. Ukrepi politike dela, katerih cilj je ohranjanje zaposlitev in okrepitev mreže socialne varnosti, vključujejo subvencije za plače v višini do 75 % bruto plače zaposlenih, kritje bolniškega dopusta za delavce, okužene s COVID-19 ali v karanteni, in razširitev denarnih nadomestil za brezposelnost. Namen podpore podjetjem, ki se soočajo z začasnimi težavami, sta bila likvidnostna podpora podjetjem, ki so sposobna preživeti, in hitro povečanje dobave življenjsko pomembnega blaga in storitev. |
| --- | --- |

(16)

Latvija je 13. marca 2020 razglasila izredne razmere in jih podaljšala do 9. junija 2020. Vlada je omejila gibanje oseb prek meja Latvije po zraku, železnici in morju, zaprla šole in univerze ter zagotovila učenje na daljavo, prepovedala vse javne prireditve, uvedla ukrepe omejevanja socialnih stikov, omejila prodajo ob koncu tedna in spodbujala digitalne javne storitve. Zaradi izboljšanja epidemiološkega stanja so organi od 12. maja 2020 omilili nacionalne omejitve ter se z Litvo in Estonijo dogovorili o ponovnem odprtju mej od 15. maja 2020. Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 8,6 %, leta 2021 pa nekoliko znižala, in sicer na 8,3 %. Gospodarstvo naj bi se v letu 2020 skrčilo za 7 %, pri čemer bodo zaradi upada tujega povpraševanja in naraščajoče negotovosti najbolj trpele naložbe in izvoz. Zaposlenost naj bi se zmanjšala za 2,5 % ob upoštevanju dejstva, da bodo negativen učinek na zaposlovanje znatno ublažile shema vladnih subvencij za zaposlene na začasnem čakanju na delo ter subvencije za plače v izvozno usmerjenih sektorjih. Latvija je v okviru fiskalne in ekonomske politike oblikovala celovit odziv na krizo zaradi COVID-19. Organi so odziv usmerili na tri področja: (1) podporo delavcem; (2) podporo podjetjem in (3) podporo najbolj prizadetim gospodarskim sektorjem. Ukrepi politike dela, katerih cilj je ohranjanje zaposlitev in okrepitev mreže socialne varnosti, vključujejo subvencije za plače v višini do 75 % bruto plače zaposlenih, kritje bolniškega dopusta za delavce, okužene s COVID-19 ali v karanteni, in razširitev denarnih nadomestil za brezposelnost. Namen podpore podjetjem, ki se soočajo z začasnimi težavami, sta bila likvidnostna podpora podjetjem, ki so sposobna preživeti, in hitro povečanje dobave življenjsko pomembnega blaga in storitev.

| (17) | Zaradi pandemije COVID-19 so bili potrebni ukrepi brez primere za zajezitev širjenja in posledic bolezni. Povečale so se strukturne pomanjkljivosti latvijskega zdravstvenega sistema, ki so neposredno povezane z omejenimi razpoložljivimi finančnimi in človeškimi viri ter reformami, ki se le počasi izvajajo. Nizko javno financiranje vpliva na dostop do kakovostnega in cenovno dostopnega zdravstvenega varstva ter na učinkovitost zdravstvenega sistema. Posledica tega so velike neizpolnjene potrebe po zdravstveni oskrbi (po lastnem poročanju), visoki samoplačniški izdatki, zlasti za ranljive skupine, ter neenak dostop. Nezdrav način življenja je še en pomemben razlog za slabe rezultate na področju zdravja. Tudi pomanjkanje zdravstvenih delavcev predstavlja kompleksen izziv in ovira izvajanje zdravstvenih storitev. Za povečanje učinkovitosti in kakovosti zdravstva je ključnega pomena, da se pospešijo tekoče reforme, ki so še vedno v začetni fazi, vključno z učinkovitimi preventivnimi ukrepi, okrepitvijo primarnega zdravstvenega varstva, racionalizacijo sektorja bolnišnic in ciljno usmerjenim upravljanjem kakovosti. Obseg učinka teh reform in možnosti za izboljšanje rezultatov na področju zdravja so močno odvisni tudi od višine javnega financiranja zdravstvenega varstva. Da bi lahko Latvija v prihodnje obvladovala podobne krize, je treba zagotoviti naložbe v učinkovite in dobro finančno podprte javnozdravstvene ukrepe za preprečevanje, obvladovanje in omejevanje širjenja nalezljivih bolezni ter upravljanje njihovega učinka na uspešnost zdravstvenega sistema. Naložbe bi bile lahko namenjene zagotavljanju potrebne opreme, solidnih storitev e-zdravja, objektov in človeških virov za zdravstvo ter zmogljivosti za izvajanje vseh pričakovanih rednih zdravstvenih storitev, poleg oskrbe bolnikov s COVID-19. |
| --- | --- |

(17)

Zaradi pandemije COVID-19 so bili potrebni ukrepi brez primere za zajezitev širjenja in posledic bolezni. Povečale so se strukturne pomanjkljivosti latvijskega zdravstvenega sistema, ki so neposredno povezane z omejenimi razpoložljivimi finančnimi in človeškimi viri ter reformami, ki se le počasi izvajajo. Nizko javno financiranje vpliva na dostop do kakovostnega in cenovno dostopnega zdravstvenega varstva ter na učinkovitost zdravstvenega sistema. Posledica tega so velike neizpolnjene potrebe po zdravstveni oskrbi (po lastnem poročanju), visoki samoplačniški izdatki, zlasti za ranljive skupine, ter neenak dostop. Nezdrav način življenja je še en pomemben razlog za slabe rezultate na področju zdravja. Tudi pomanjkanje zdravstvenih delavcev predstavlja kompleksen izziv in ovira izvajanje zdravstvenih storitev. Za povečanje učinkovitosti in kakovosti zdravstva je ključnega pomena, da se pospešijo tekoče reforme, ki so še vedno v začetni fazi, vključno z učinkovitimi preventivnimi ukrepi, okrepitvijo primarnega zdravstvenega varstva, racionalizacijo sektorja bolnišnic in ciljno usmerjenim upravljanjem kakovosti. Obseg učinka teh reform in možnosti za izboljšanje rezultatov na področju zdravja so močno odvisni tudi od višine javnega financiranja zdravstvenega varstva. Da bi lahko Latvija v prihodnje obvladovala podobne krize, je treba zagotoviti naložbe v učinkovite in dobro finančno podprte javnozdravstvene ukrepe za preprečevanje, obvladovanje in omejevanje širjenja nalezljivih bolezni ter upravljanje njihovega učinka na uspešnost zdravstvenega sistema. Naložbe bi bile lahko namenjene zagotavljanju potrebne opreme, solidnih storitev e-zdravja, objektov in človeških virov za zdravstvo ter zmogljivosti za izvajanje vseh pričakovanih rednih zdravstvenih storitev, poleg oskrbe bolnikov s COVID-19.

| (18) | Latvija je sprejela ukrepe za razširitev dohodkovne podpore za delavce in preprečevanje odpuščanja v izrednih razmerah. Vendar je pokritost s podporo omejena, prav tako pa podpora ni popolnoma zadostna, in sicer predvsem zato, ker je odvisna od plačil prispevkov za socialno varnost, in zaradi restriktivnih meril za upravičenost. Shema prav tako ne dopušča skrajšanega delovnika. Postopnejši prehod od dohodkovne podpore k dohodku od dela bi dopuščal večjo prožnost trga dela v času prekinitve dela in gospodarskega okrevanja. Potrebna so stalna prizadevanja za izboljšanje ustreznosti in trajanja mreže socialne varnosti ter pokritosti z njo za vse. Vendar so ta prizadevanja omejena z nizkimi davčnimi prihodki kot deležem BDP. Kljub manjšemu povečanju zajamčeni minimalni dohodek, minimalne pokojnine in dohodkovna podpora za invalide še vedno niso ustrezni. Latvija je uvedla pomoč za primer brezposelnosti za najranljivejše, vendar so brezposelni izpostavljeni velikemu tveganju revščine, zlasti ob daljši brezposelnosti. Vrzeli pri dostopu do socialne zaščite, vključno z zavarovanjem za primer brezposelnosti, za samozaposlene in delavce v nestandardnih oblikah zaposlitve obstajajo in bi se lahko odpravile. Delež neprijavljenega dela in plačil na roko se sicer zmanjšuje, vendar so te oblike še vedno splošno razširjene, kar zmanjšuje socialno zaščito prizadetih delavcev in povečuje poklicna tveganja. Ranljive skupine bodo verjetno imele največ težav pri ponovnem iskanju zaposlitve. Vključevanje zaposlitvenih, izobraževalnih, zdravstvenih in socialnih storitev ter zagotavljanje socialnih storitev sta še vedno slaba. Delež ljudi, ki se soočajo s hudo stanovanjsko prikrajšanostjo, in delež ljudi v prenaseljenih stanovanjih sta med najvišjimi v Uniji, število socialnih stanovanj pa je omejeno. |
| --- | --- |

(18)

Latvija je sprejela ukrepe za razširitev dohodkovne podpore za delavce in preprečevanje odpuščanja v izrednih razmerah. Vendar je pokritost s podporo omejena, prav tako pa podpora ni popolnoma zadostna, in sicer predvsem zato, ker je odvisna od plačil prispevkov za socialno varnost, in zaradi restriktivnih meril za upravičenost. Shema prav tako ne dopušča skrajšanega delovnika. Postopnejši prehod od dohodkovne podpore k dohodku od dela bi dopuščal večjo prožnost trga dela v času prekinitve dela in gospodarskega okrevanja. Potrebna so stalna prizadevanja za izboljšanje ustreznosti in trajanja mreže socialne varnosti ter pokritosti z njo za vse. Vendar so ta prizadevanja omejena z nizkimi davčnimi prihodki kot deležem BDP. Kljub manjšemu povečanju zajamčeni minimalni dohodek, minimalne pokojnine in dohodkovna podpora za invalide še vedno niso ustrezni. Latvija je uvedla pomoč za primer brezposelnosti za najranljivejše, vendar so brezposelni izpostavljeni velikemu tveganju revščine, zlasti ob daljši brezposelnosti. Vrzeli pri dostopu do socialne zaščite, vključno z zavarovanjem za primer brezposelnosti, za samozaposlene in delavce v nestandardnih oblikah zaposlitve obstajajo in bi se lahko odpravile. Delež neprijavljenega dela in plačil na roko se sicer zmanjšuje, vendar so te oblike še vedno splošno razširjene, kar zmanjšuje socialno zaščito prizadetih delavcev in povečuje poklicna tveganja. Ranljive skupine bodo verjetno imele največ težav pri ponovnem iskanju zaposlitve. Vključevanje zaposlitvenih, izobraževalnih, zdravstvenih in socialnih storitev ter zagotavljanje socialnih storitev sta še vedno slaba. Delež ljudi, ki se soočajo s hudo stanovanjsko prikrajšanostjo, in delež ljudi v prenaseljenih stanovanjih sta med najvišjimi v Uniji, število socialnih stanovanj pa je omejeno.

| (19) | Podpora malim in srednjim podjetjem, da bi lahko hitro razvila zmogljivosti za prožne oblike dela in delo na daljavo, bi lahko občutno pripomogla k ublažitvi učinka krize. Nizka stopnja registracije pri javnih zavodih za zaposlovanje in nizka stopnja vključenosti brezposelnih v ukrepe aktivne politike zaposlovanja sta še posebej zaskrbljujoči. Izvajanje in sestavo ukrepov aktivne politike zaposlovanja je treba okrepiti in prilagoditi, da se skrajšajo obdobja brezposelnosti in olajša prehod nazaj na delo. Zagotavljanje ustreznih znanj in spretnosti ljudem je še bolj pomembno za izboljšanje odpornosti delovne sile v času gospodarskega upada. Z učinkovitimi in lahko dostopnimi ukrepi za izobraževanje, prekvalifikacijo in izpopolnjevanje odraslih, skupaj z zagotavljanjem socialnih storitev in podpore mobilnosti, bi lahko več ljudem zagotovili potrebna znanja in spretnosti za trg dela. Izboljšati je treba tudi digitalna znanja in spretnosti, saj ima le 43 % Latvijcev osnovna ali boljša digitalna znanja in spretnosti. Med pandemijo COVID-19 se je tudi pokazala potreba po razvoju kakovostnega digitalnega izobraževanja in usposabljanja ter zagotovitvi enakega dostopa za vse učence. Pomembna je tudi krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev, da se jim zagotovi smiselna in pravočasna vključitev v odziv na krizo zaradi COVID-19 in okrevanje. |
| --- | --- |

(19)

Podpora malim in srednjim podjetjem, da bi lahko hitro razvila zmogljivosti za prožne oblike dela in delo na daljavo, bi lahko občutno pripomogla k ublažitvi učinka krize. Nizka stopnja registracije pri javnih zavodih za zaposlovanje in nizka stopnja vključenosti brezposelnih v ukrepe aktivne politike zaposlovanja sta še posebej zaskrbljujoči. Izvajanje in sestavo ukrepov aktivne politike zaposlovanja je treba okrepiti in prilagoditi, da se skrajšajo obdobja brezposelnosti in olajša prehod nazaj na delo. Zagotavljanje ustreznih znanj in spretnosti ljudem je še bolj pomembno za izboljšanje odpornosti delovne sile v času gospodarskega upada. Z učinkovitimi in lahko dostopnimi ukrepi za izobraževanje, prekvalifikacijo in izpopolnjevanje odraslih, skupaj z zagotavljanjem socialnih storitev in podpore mobilnosti, bi lahko več ljudem zagotovili potrebna znanja in spretnosti za trg dela. Izboljšati je treba tudi digitalna znanja in spretnosti, saj ima le 43 % Latvijcev osnovna ali boljša digitalna znanja in spretnosti. Med pandemijo COVID-19 se je tudi pokazala potreba po razvoju kakovostnega digitalnega izobraževanja in usposabljanja ter zagotovitvi enakega dostopa za vse učence. Pomembna je tudi krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev, da se jim zagotovi smiselna in pravočasna vključitev v odziv na krizo zaradi COVID-19 in okrevanje.

| (20) | Hitro je bila vzpostavljena obsežna shema likvidnostne podpore, ki se izvaja prek nacionalne razvojne institucije Altum. Pripomogla je k prestrukturiranju časovnih razporedov odplačil posojil za podjetja in zagotovila likvidnostno podporo z novimi posojili. Hkrati je večina bančnih posojil prestrukturiranih brez vključitve državnih poroštev. Pogoji za upravičenost do državnih poroštev so sorazmerno strogi. Zato obstaja tveganje, da manjša podjetja s slabšim finančnim položajem ali zamudami pri plačilu davkov ne bodo prejela podpore. Restavracije in hoteli, ki so med najbolj prizadetimi sektorji zaradi krize, imajo težave pri dostopu do likvidnosti zaradi slabega zavarovanja in finančnega položaja. Hkrati je pomembno, da se ohrani odpornost bančnega sektorja. |
| --- | --- |

(20)

Hitro je bila vzpostavljena obsežna shema likvidnostne podpore, ki se izvaja prek nacionalne razvojne institucije Altum. Pripomogla je k prestrukturiranju časovnih razporedov odplačil posojil za podjetja in zagotovila likvidnostno podporo z novimi posojili. Hkrati je večina bančnih posojil prestrukturiranih brez vključitve državnih poroštev. Pogoji za upravičenost do državnih poroštev so sorazmerno strogi. Zato obstaja tveganje, da manjša podjetja s slabšim finančnim položajem ali zamudami pri plačilu davkov ne bodo prejela podpore. Restavracije in hoteli, ki so med najbolj prizadetimi sektorji zaradi krize, imajo težave pri dostopu do likvidnosti zaradi slabega zavarovanja in finančnega položaja. Hkrati je pomembno, da se ohrani odpornost bančnega sektorja.

| (21) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. V politikah, ki podpirajo digitalno preobrazbo države in zeleni prehod, bi bilo treba upoštevati velike regionalne razlike. Večina mestnih območij v Latviji ima odlično digitalno infrastrukturo, pokritost s fiksnimi širokopasovnimi povezavami na podeželju, zlasti kar zadeva povezavo „zadnje milje“, pa je nizka. Stalna in okrepljena prizadevanja za uvedbo visokohitrostnih širokopasovnih omrežij bodo pripomogla k nadaljnjemu izboljšanju digitalne infrastrukture. Da bi se lahko spoprijeli z izzivi, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, so potrebne naložbe za diverzifikacijo gospodarstva, njegovo posodobitev in večjo konkurenčnost, vključno s krepitvijo naložb v raziskave in inovacije ter človeški kapital, ter za ublažitev socialno-ekonomskih stroškov prehoda. Okoljska trajnostnost Latvije temelji na doseganju napredka pri zagotavljanju večje energijske učinkovitosti, izvajanju nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, zlasti v prometu in stavbah, ter vključevanju vidikov okoljske trajnostnosti v druge gospodarske sektorje, zlasti kmetijstvo in gozdarstvo. Izboljšanje intermodalne prometne infrastrukture v Rigi in njeni okolici bi olajšalo mobilnost delovne sile in pomagalo omejiti rastočo porabo energije z osebnimi avtomobili. Poleg tega so projekt Rail Baltica in projekti na področju energetskih povezav za Latvijo ključne prednostne naložbe, njihov cilj pa je izboljšanje varnosti in vključitve na notranji trg. Tudi nadaljnje naložbe v energijo iz obnovljivih virov, zlasti vetrno, in spodbujanje prehoda na krožno gospodarstvo z znatno višjimi stopnjami recikliranja lahko izboljšajo okoljske in gospodarske rezultate ter pripomorejo k doseganju ciljev glede blažitve podnebnih sprememb. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Latviji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Latviji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(21)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. V politikah, ki podpirajo digitalno preobrazbo države in zeleni prehod, bi bilo treba upoštevati velike regionalne razlike. Večina mestnih območij v Latviji ima odlično digitalno infrastrukturo, pokritost s fiksnimi širokopasovnimi povezavami na podeželju, zlasti kar zadeva povezavo „zadnje milje“, pa je nizka. Stalna in okrepljena prizadevanja za uvedbo visokohitrostnih širokopasovnih omrežij bodo pripomogla k nadaljnjemu izboljšanju digitalne infrastrukture. Da bi se lahko spoprijeli z izzivi, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, so potrebne naložbe za diverzifikacijo gospodarstva, njegovo posodobitev in večjo konkurenčnost, vključno s krepitvijo naložb v raziskave in inovacije ter človeški kapital, ter za ublažitev socialno-ekonomskih stroškov prehoda. Okoljska trajnostnost Latvije temelji na doseganju napredka pri zagotavljanju večje energijske učinkovitosti, izvajanju nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, zlasti v prometu in stavbah, ter vključevanju vidikov okoljske trajnostnosti v druge gospodarske sektorje, zlasti kmetijstvo in gozdarstvo. Izboljšanje intermodalne prometne infrastrukture v Rigi in njeni okolici bi olajšalo mobilnost delovne sile in pomagalo omejiti rastočo porabo energije z osebnimi avtomobili. Poleg tega so projekt Rail Baltica in projekti na področju energetskih povezav za Latvijo ključne prednostne naložbe, njihov cilj pa je izboljšanje varnosti in vključitve na notranji trg. Tudi nadaljnje naložbe v energijo iz obnovljivih virov, zlasti vetrno, in spodbujanje prehoda na krožno gospodarstvo z znatno višjimi stopnjami recikliranja lahko izboljšajo okoljske in gospodarske rezultate ter pripomorejo k doseganju ciljev glede blažitve podnebnih sprememb. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Latviji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Latviji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (22) | Latvija je znatno zmanjšala pretok tveganih denarnih transakcij prek svojih bank in prenovila sistem za preprečevanje pranja denarja. Prepovedala je zagotavljanje komercialnih storitev nerezidenčnim slamnatim družbam in spremenila vrsto zakonov. Zmogljivosti in zmožnosti ključnih nadzornih in finančnih organov ter organov za kazenski pregon so se okrepile. Nadzor nad finančnimi institucijami se je sicer precej poostril, vendar bi bil lahko ob izboljšanju ocene tveganja bolj usmerjen in učinkovit. Poleg tega bi bilo mogoče še okrepiti zmogljivosti organov za kazenski pregon na področju preiskovanja in kazenskega pregona pranja denarja, čeprav sta se njihova zmogljivost in sodelovanje med njimi izboljšala. |
| --- | --- |

(22)

Latvija je znatno zmanjšala pretok tveganih denarnih transakcij prek svojih bank in prenovila sistem za preprečevanje pranja denarja. Prepovedala je zagotavljanje komercialnih storitev nerezidenčnim slamnatim družbam in spremenila vrsto zakonov. Zmogljivosti in zmožnosti ključnih nadzornih in finančnih organov ter organov za kazenski pregon so se okrepile. Nadzor nad finančnimi institucijami se je sicer precej poostril, vendar bi bil lahko ob izboljšanju ocene tveganja bolj usmerjen in učinkovit. Poleg tega bi bilo mogoče še okrepiti zmogljivosti organov za kazenski pregon na področju preiskovanja in kazenskega pregona pranja denarja, čeprav sta se njihova zmogljivost in sodelovanje med njimi izboljšala.

| (23) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(23)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

| (24) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Latvija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(24)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Latvija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (25) | Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Latvija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine. |
| --- | --- |

(25)

Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Latvija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine.

| (26) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Latvije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Latvijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Latviji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(26)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Latvije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Latvijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Latviji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (27) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj – |
| --- | --- |

(27)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

PRIPOROČA, da Latvija v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Poveča odpornost in dostopnost zdravstvenega sistema, vključno z zagotavljanjem dodatnih človeških in finančnih virov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zagotovi ustrezno dohodkovno podporo skupinam, ki jih je kriza najbolj prizadela, in okrepi mrežo socialne varnosti. Ublaži posledice krize za zaposlovanje, tudi s prožnimi ureditvami dela, ukrepi aktivne politike zaposlovanja ter razvojem znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podjetjem zagotovi dostop do likvidnostne podpore, zlasti malim in srednjim podjetjem. Da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev gospodarskega okrevanja. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na raziskave in inovacije, čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, trajnostni promet in digitalne infrastrukture; |
| --- | --- |

3.

| 4. | še naprej napreduje pri okviru za boj proti pranju denarja. |
| --- | --- |

4.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 86.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/95 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/95

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Litve za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Litve za leto 2020

(2020/C 282/15)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Litve ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Litve ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja.

| (2) | Poročilo o državi za Litvo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Litve pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Litve pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Litvo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Litve pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Litve pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Litva se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Litva se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po litovskih sektorjih in regijah. To pomeni tveganje poglabljanja razlik v Litvi. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po litovskih sektorjih in regijah. To pomeni tveganje poglabljanja razlik v Litvi. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Litva je 15. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 30. aprila 2020 pa program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Litva je 15. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 30. aprila 2020 pa program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Litvo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(11)

Za Litvo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast.

| (12) | V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,3 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 11,4 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 3,9 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po povišanju na 36,3 % BDP v letu 2019 povečal na 50,6 % v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,3 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 11,4 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 3,9 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po povišanju na 36,3 % BDP v letu 2019 povečal na 50,6 % v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (13) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Litva v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 6,8 % BDP. Ukrepi vključujejo odloge plačila davkov, dodatna sredstva za nakup medicinske opreme, subvencije za ohranjanje delovnih mest ter nadomestila za samozaposlene in zaposlene, ki jih je prizadela pandemija COVID-19. Ker analiza priprave in izvajanja nekaterih ukrepov, ki jo je izdelala Komisija, kaže na razmeroma omejeno potencialno uporabo, je Komisija predvidela manjši učinek vladnih ukrepov na javne finance. Poleg tega je Litva napovedala diskrecijske ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, vendar bodo prispevali k odzivu na krizo, vključno z zagotavljanjem likvidnostne podpore podjetjem, ki so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 3,8 % BDP. Ti ukrepi vključujejo poroštva za kredite (2,9 % BDP). Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Litva, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(13)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Litva v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 6,8 % BDP. Ukrepi vključujejo odloge plačila davkov, dodatna sredstva za nakup medicinske opreme, subvencije za ohranjanje delovnih mest ter nadomestila za samozaposlene in zaposlene, ki jih je prizadela pandemija COVID-19. Ker analiza priprave in izvajanja nekaterih ukrepov, ki jo je izdelala Komisija, kaže na razmeroma omejeno potencialno uporabo, je Komisija predvidela manjši učinek vladnih ukrepov na javne finance. Poleg tega je Litva napovedala diskrecijske ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, vendar bodo prispevali k odzivu na krizo, vključno z zagotavljanjem likvidnostne podpore podjetjem, ki so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 3,8 % BDP. Ti ukrepi vključujejo poroštva za kredite (2,9 % BDP). Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Litva, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (14) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Litve v letu 2020 znašal –6,9 % BDP, v letu 2021 pa –2,7 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP. |
| --- | --- |

(14)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Litve v letu 2020 znašal –6,9 % BDP, v letu 2021 pa –2,7 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP.

| (15) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Litva v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Litva v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

| (16) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se BDP Litve zmanjšal za 8 %, čemur naj bi v letu 2021 sledilo hitro okrevanje v višini 7,5 %. Da bi se odzvala na izbruh COVID-19 in ublažila gospodarske posledice, je Litva 16. marca predložila načrt za gospodarske spodbude in ublažitev posledic prenosa COVID-19. Vrednost načrta znaša 2,5 milijarde EUR oziroma 6,3 % BDP države in vključuje do 500 milijonov EUR oziroma 1,3 % BDP za zagotovitev potrebnih virov za zdravstveni sistem. Dodatnih 500 milijonov EUR je bilo dodeljenih za zaščito delovnih mest in dohodkov. Zmogljivost državnih jamstvenih skladov se je povečala za 500 milijonov EUR, odobrena pa so bila tudi dodatna državna poroštva v višini do 500 milijonov EUR za spodbuditev gospodarstva. Komisija je aprila odobrila več litovskih shem pomoči v podporo gospodarstvu v okviru izbruha COVID-19. Namen teh shem je pomagati podjetjem, da med pandemijo in po njej pokrijejo takojšnje potrebe po obratnih sredstvih ter nadaljujejo svoje dejavnosti. Poleg tega je banka Litve sprostila nekatere kapitalske zahteve za komercialne banke, da bi se povečal obseg posojil realnemu gospodarstvu. |
| --- | --- |

(16)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se BDP Litve zmanjšal za 8 %, čemur naj bi v letu 2021 sledilo hitro okrevanje v višini 7,5 %. Da bi se odzvala na izbruh COVID-19 in ublažila gospodarske posledice, je Litva 16. marca predložila načrt za gospodarske spodbude in ublažitev posledic prenosa COVID-19. Vrednost načrta znaša 2,5 milijarde EUR oziroma 6,3 % BDP države in vključuje do 500 milijonov EUR oziroma 1,3 % BDP za zagotovitev potrebnih virov za zdravstveni sistem. Dodatnih 500 milijonov EUR je bilo dodeljenih za zaščito delovnih mest in dohodkov. Zmogljivost državnih jamstvenih skladov se je povečala za 500 milijonov EUR, odobrena pa so bila tudi dodatna državna poroštva v višini do 500 milijonov EUR za spodbuditev gospodarstva. Komisija je aprila odobrila več litovskih shem pomoči v podporo gospodarstvu v okviru izbruha COVID-19. Namen teh shem je pomagati podjetjem, da med pandemijo in po njej pokrijejo takojšnje potrebe po obratnih sredstvih ter nadaljujejo svoje dejavnosti. Poleg tega je banka Litve sprostila nekatere kapitalske zahteve za komercialne banke, da bi se povečal obseg posojil realnemu gospodarstvu.

| (17) | Rezultati na področju zdravja v Litvi nenehno zaostajajo za tistimi v drugih državah članicah, deloma zaradi slabe učinkovitosti finančno podhranjenega zdravstvenega sistema. Zaradi sedanje pandemije je sistem pod dodatnim pritiskom, poudarjeni pa so tudi nadaljnji strukturni izzivi, ki vključujejo počasen napredek pri izboljševanju kakovosti storitev, nezadostno vlaganje v primarno zdravstveno varstvo in pomanjkanje napredka pri prilagajanju mreže bolnišnic, da bi bila bolj učinkovita in odzivna na potrebe. Kriza zaradi COVID-19 je prav tako razkrila neenakosti v zdravju, povezane s pomanjkanjem delovne sile ter geografskimi neskladji med storitvami in potrebami. Litva mora mobilizirati sredstva, ki so potrebna za reševanje sedanje krize in izboljšanje odpornosti njenega zdravstvenega sistema v prihodnosti. Čeprav je takojšnje ukrepanje osredotočeno na krepitev zmogljivosti, kar zadeva zdravstvene delavce in kritično medicinsko opremo, da bi lahko reševali življenja med pandemijo, bi bilo treba povečati dolgoročnejše naložbe, da se izboljša odpornost zdravstvenega sistema, tako da bo ostal operativen, da bo ponovno začel optimalno delovati in bo pripravljen na nove pretrese. Za to bodo potrebna zadostna sredstva za izboljšanje dostopnosti, učinkovitosti in kakovosti zdravstvenega sistema, da se bo lahko bolje odzival na izzive, ki jih prinašajo naraščajoče število kroničnih bolezni, staranje in vztrajne neenakosti v zdravju. Pri tem imata osrednjo vlogo primarno zdravstveno varstvo in razvoj e-zdravja. Litva bi morala tudi zagotoviti, da nedavne izboljšave cenovne dostopnosti zdravstvenega varstva ne bodo ogrožene. Za prihodnjo odpornost bo treba tudi okrepiti zmožnosti sistema za odpravljanje nezdravega načina življenja (eden izmed pomembnih dejavnikov, zaradi katerih so rezultati na področju zdravja v Litvi slabi) in si bolj prizadevati za to, da se sektor dolgotrajne oskrbe pripravi na staranje prebivalstva. |
| --- | --- |

(17)

Rezultati na področju zdravja v Litvi nenehno zaostajajo za tistimi v drugih državah članicah, deloma zaradi slabe učinkovitosti finančno podhranjenega zdravstvenega sistema. Zaradi sedanje pandemije je sistem pod dodatnim pritiskom, poudarjeni pa so tudi nadaljnji strukturni izzivi, ki vključujejo počasen napredek pri izboljševanju kakovosti storitev, nezadostno vlaganje v primarno zdravstveno varstvo in pomanjkanje napredka pri prilagajanju mreže bolnišnic, da bi bila bolj učinkovita in odzivna na potrebe. Kriza zaradi COVID-19 je prav tako razkrila neenakosti v zdravju, povezane s pomanjkanjem delovne sile ter geografskimi neskladji med storitvami in potrebami. Litva mora mobilizirati sredstva, ki so potrebna za reševanje sedanje krize in izboljšanje odpornosti njenega zdravstvenega sistema v prihodnosti. Čeprav je takojšnje ukrepanje osredotočeno na krepitev zmogljivosti, kar zadeva zdravstvene delavce in kritično medicinsko opremo, da bi lahko reševali življenja med pandemijo, bi bilo treba povečati dolgoročnejše naložbe, da se izboljša odpornost zdravstvenega sistema, tako da bo ostal operativen, da bo ponovno začel optimalno delovati in bo pripravljen na nove pretrese. Za to bodo potrebna zadostna sredstva za izboljšanje dostopnosti, učinkovitosti in kakovosti zdravstvenega sistema, da se bo lahko bolje odzival na izzive, ki jih prinašajo naraščajoče število kroničnih bolezni, staranje in vztrajne neenakosti v zdravju. Pri tem imata osrednjo vlogo primarno zdravstveno varstvo in razvoj e-zdravja. Litva bi morala tudi zagotoviti, da nedavne izboljšave cenovne dostopnosti zdravstvenega varstva ne bodo ogrožene. Za prihodnjo odpornost bo treba tudi okrepiti zmožnosti sistema za odpravljanje nezdravega načina življenja (eden izmed pomembnih dejavnikov, zaradi katerih so rezultati na področju zdravja v Litvi slabi) in si bolj prizadevati za to, da se sektor dolgotrajne oskrbe pripravi na staranje prebivalstva.

| (18) | Pred pandemijo COVID-19 je bila udeležba na trgu dela visoka, brezposelnost pa nizka, vendar je kriza prinesla nove izzive. Litva je s pomočjo sredstev Unije uvedla shemo skrajšanega delovnega časa za ublažitev posledic pandemije za zaposlenost ter več drugih ukrepov za ublažitev negativnih učinkov na podjetja in samozaposlene. Pred krizo se je pokritost z ukrepi aktivne politike zaposlovanja zmanjševala, udeležba odraslih v izobraževanju pa je ostala nizka. Vendar bo treba pokritost z ukrepi aktivne politike zaposlovanja ter drugimi ukrepi za prekvalifikacijo in izpopolnjevanje delovne sile ter zadostno financiranje teh ukrepov razširiti, da bi pomagali brezposelnim, da se čim prej vrnejo na trg dela, ter trajnostno zagotavljati učinkovito podporo tudi po fazi okrevanja. Povečanje zmogljivosti socialnih partnerjev je pomembno za zagotovitev njihove smiselne in pravočasne vključitve v oblikovanje procesa izhoda iz krize in okrevanja. |
| --- | --- |

(18)

Pred pandemijo COVID-19 je bila udeležba na trgu dela visoka, brezposelnost pa nizka, vendar je kriza prinesla nove izzive. Litva je s pomočjo sredstev Unije uvedla shemo skrajšanega delovnega časa za ublažitev posledic pandemije za zaposlenost ter več drugih ukrepov za ublažitev negativnih učinkov na podjetja in samozaposlene. Pred krizo se je pokritost z ukrepi aktivne politike zaposlovanja zmanjševala, udeležba odraslih v izobraževanju pa je ostala nizka. Vendar bo treba pokritost z ukrepi aktivne politike zaposlovanja ter drugimi ukrepi za prekvalifikacijo in izpopolnjevanje delovne sile ter zadostno financiranje teh ukrepov razširiti, da bi pomagali brezposelnim, da se čim prej vrnejo na trg dela, ter trajnostno zagotavljati učinkovito podporo tudi po fazi okrevanja. Povečanje zmogljivosti socialnih partnerjev je pomembno za zagotovitev njihove smiselne in pravočasne vključitve v oblikovanje procesa izhoda iz krize in okrevanja.

| (19) | Čeprav so bili pred krizo sprejeti ukrepi za odpravo tveganja revščine in socialne izključenosti, na primer s povečanjem univerzalnega otroškega dodatka in pokojnin, sta revščina in dohodkovna neenakost še vedno med največjimi v Uniji. Litva ima razmeroma nizke javnofinančne odhodke za socialno zaščito, učinek socialnih transferjev na zmanjševanje revščine pa je majhen in v statističnem pregledu socialnih kazalnikov, ki podpirajo evropski steber socialnih pravic, ocenjen kot kritičen. Nizka progresivnost davčnega sistema in sistema socialnih prejemkov ter slabe možnosti prerazporeditve znotraj njiju omejujeta zmožnost države, da financira javne dobrine in storitve ter zmanjša revščino in dohodkovno neenakost. Negativni učinek pandemije COVID-19 na zaposlenost in dohodke gospodinjstev bo verjetno srednjeročno te težave še povečal. Morda bodo potrebni začasni ukrepi, kot so spremembe pravil o upravičenosti, zneskov in trajanja nekaterih prejemkov, da se bo preprečilo poslabšanje položaja tistih, ki jih je pandemija najbolj prizadela. Mrežo socialne varnosti bi bilo treba razširiti, da bo vključevala podporo vsem skupinam, tudi samozaposlenim, delavcem v netipičnih oblikah zaposlitve in najranljivejšim osebam. Treba je okrepiti zagotavljanje glavnih socialnih storitev in socialnih stanovanj, da bi podprli tiste, ki to potrebujejo. |
| --- | --- |

(19)

Čeprav so bili pred krizo sprejeti ukrepi za odpravo tveganja revščine in socialne izključenosti, na primer s povečanjem univerzalnega otroškega dodatka in pokojnin, sta revščina in dohodkovna neenakost še vedno med največjimi v Uniji. Litva ima razmeroma nizke javnofinančne odhodke za socialno zaščito, učinek socialnih transferjev na zmanjševanje revščine pa je majhen in v statističnem pregledu socialnih kazalnikov, ki podpirajo evropski steber socialnih pravic, ocenjen kot kritičen. Nizka progresivnost davčnega sistema in sistema socialnih prejemkov ter slabe možnosti prerazporeditve znotraj njiju omejujeta zmožnost države, da financira javne dobrine in storitve ter zmanjša revščino in dohodkovno neenakost. Negativni učinek pandemije COVID-19 na zaposlenost in dohodke gospodinjstev bo verjetno srednjeročno te težave še povečal. Morda bodo potrebni začasni ukrepi, kot so spremembe pravil o upravičenosti, zneskov in trajanja nekaterih prejemkov, da se bo preprečilo poslabšanje položaja tistih, ki jih je pandemija najbolj prizadela. Mrežo socialne varnosti bi bilo treba razširiti, da bo vključevala podporo vsem skupinam, tudi samozaposlenim, delavcem v netipičnih oblikah zaposlitve in najranljivejšim osebam. Treba je okrepiti zagotavljanje glavnih socialnih storitev in socialnih stanovanj, da bi podprli tiste, ki to potrebujejo.

| (20) | Likvidnostna podpora v obliki kreditov in poroštev javnega sektorja za podjetja, zlasti mala in srednja podjetja (MSP), je izredno pomembna, vendar jo morajo posredniki podjetjem dodeljevati učinkovito in hitro, pri posojilnih pogojih pa je treba upoštevati krizne razmere. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. K izboljšanju denarnega toka MSP lahko dodatno prispevajo tudi odlogi plačil davkov in prispevkov za socialno varnost ter pospešitev pogodbenih plačil s strani javnih organov. Nova zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi bodo morda potrebovala posebno podporo, na primer v obliki kapitalskih vložkov javnih institucij in spodbud za sklade tveganega kapitala, da se povečajo naložbe v ta podjetja. Še naprej si je treba prizadevati za zmanjšanje nepotrebnih regulativnih in upravnih bremen ter za zagotavljanje učinkovitih digitalnih javnih storitev za državljane in podjetja. |
| --- | --- |

(20)

Likvidnostna podpora v obliki kreditov in poroštev javnega sektorja za podjetja, zlasti mala in srednja podjetja (MSP), je izredno pomembna, vendar jo morajo posredniki podjetjem dodeljevati učinkovito in hitro, pri posojilnih pogojih pa je treba upoštevati krizne razmere. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. K izboljšanju denarnega toka MSP lahko dodatno prispevajo tudi odlogi plačil davkov in prispevkov za socialno varnost ter pospešitev pogodbenih plačil s strani javnih organov. Nova zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi bodo morda potrebovala posebno podporo, na primer v obliki kapitalskih vložkov javnih institucij in spodbud za sklade tveganega kapitala, da se povečajo naložbe v ta podjetja. Še naprej si je treba prizadevati za zmanjšanje nepotrebnih regulativnih in upravnih bremen ter za zagotavljanje učinkovitih digitalnih javnih storitev za državljane in podjetja.

| (21) | Litva bi morala zagotoviti, da bodo njeni ukrepi za spodbujanje gospodarskega okrevanja usmerjeni v prihodnost ter da bodo olajšali digitalni in zeleni prehod, pri čemer je treba rešiti več izzivov. Kar zadeva prvo, so digitalna znanja in spretnosti pod povprečjem Unije, pri čemer MSP poročajo o precejšnjih težavah pri zapolnjevanju prostih delovnih mest na področju IKT. Čeprav je uporaba optičnih vlaken nad povprečjem v Uniji tako v mestih kot tudi na podeželju, pa sta pokritost s fiksnimi širokopasovnimi povezavami in njihova uporaba zelo nizki, med mesti in podeželjem pa še vedno obstajajo velike razlike. |
| --- | --- |

(21)

Litva bi morala zagotoviti, da bodo njeni ukrepi za spodbujanje gospodarskega okrevanja usmerjeni v prihodnost ter da bodo olajšali digitalni in zeleni prehod, pri čemer je treba rešiti več izzivov. Kar zadeva prvo, so digitalna znanja in spretnosti pod povprečjem Unije, pri čemer MSP poročajo o precejšnjih težavah pri zapolnjevanju prostih delovnih mest na področju IKT. Čeprav je uporaba optičnih vlaken nad povprečjem v Uniji tako v mestih kot tudi na podeželju, pa sta pokritost s fiksnimi širokopasovnimi povezavami in njihova uporaba zelo nizki, med mesti in podeželjem pa še vedno obstajajo velike razlike.

| (22) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Kar zadeva zeleni prehod, so skupne emisije toplogrednih plinov v Litvi od leta 2010 večinoma nespremenjene. Produktivnost virov v Litvi je med najnižjimi v Uniji, krožna (sekundarna) uporaba materialov pa je precej pod povprečjem Unije. V skladu z nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom Litve bi izboljšanje energijske učinkovitosti stavb z uporabo rešitev za energijsko učinkovitost in energijo iz obnovljivih virov, posodobitvami sistemov ogrevanja in izboljšanjem trajnostnosti v prometnem sektorju znatno prispevali k razogljičenju gospodarstva Litve. Usmerjene javne in zasebne naložbe, namenjene reševanju teh vprašanj, in druge naložbe, ki imajo pomemben vpliv na okolje in zdravje, lahko spodbujajo rast in odpornost ter pomagajo zagotoviti trajnostno okrevanje po krizi. Naložbe, ki so že bile načrtovane, omogočajo hitro opredelitev projektov, ki bi lahko imeli prednost pri financiranju in prispevajo k okrevanju gospodarstva, na primer na področju obnove stavb in energije iz obnovljivih virov. Pripravljalno delo za srednjeročne ukrepe okrevanja se lahko opre na nacionalni energetski in podnebni načrt države članice, seznam projektov skupnega interesa in načrte za razvoj infrastrukture. Poleg tega so projekt Rail Baltica in projekti na področju energetskih povezav za Litvo ključne prednostne naložbe, njihov cilj pa je izboljšanje varnosti in vključevanja na notranji trg Unije. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Litvi lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Litvi omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(22)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Kar zadeva zeleni prehod, so skupne emisije toplogrednih plinov v Litvi od leta 2010 večinoma nespremenjene. Produktivnost virov v Litvi je med najnižjimi v Uniji, krožna (sekundarna) uporaba materialov pa je precej pod povprečjem Unije. V skladu z nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom Litve bi izboljšanje energijske učinkovitosti stavb z uporabo rešitev za energijsko učinkovitost in energijo iz obnovljivih virov, posodobitvami sistemov ogrevanja in izboljšanjem trajnostnosti v prometnem sektorju znatno prispevali k razogljičenju gospodarstva Litve. Usmerjene javne in zasebne naložbe, namenjene reševanju teh vprašanj, in druge naložbe, ki imajo pomemben vpliv na okolje in zdravje, lahko spodbujajo rast in odpornost ter pomagajo zagotoviti trajnostno okrevanje po krizi. Naložbe, ki so že bile načrtovane, omogočajo hitro opredelitev projektov, ki bi lahko imeli prednost pri financiranju in prispevajo k okrevanju gospodarstva, na primer na področju obnove stavb in energije iz obnovljivih virov. Pripravljalno delo za srednjeročne ukrepe okrevanja se lahko opre na nacionalni energetski in podnebni načrt države članice, seznam projektov skupnega interesa in načrte za razvoj infrastrukture. Poleg tega so projekt Rail Baltica in projekti na področju energetskih povezav za Litvo ključne prednostne naložbe, njihov cilj pa je izboljšanje varnosti in vključevanja na notranji trg Unije. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Litvi lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Litvi omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (23) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(23)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

| (24) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Litva prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(24)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Litva prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (25) | Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Litva bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine. |
| --- | --- |

(25)

Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Litva bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine.

| (26) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Litve in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Litvo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Litvi, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(26)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Litve in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Litvo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Litvi, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (27) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj – |
| --- | --- |

(27)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

PRIPOROČA, da Litva v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Poveča odpornost zdravstvenega sistema, tudi z zagotovitvijo ustreznega financiranja, in odpravi pomanjkanje zdravstvenih delavcev in kritičnih medicinskih izdelkov. Izboljša dostopnost in kakovost zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ublaži posledice krize zaradi COVID-19 za zaposlovanje. Poveča financiranje ukrepov aktivne politike zaposlovanja in pokritost z njimi ter spodbuja znanja in spretnosti. Zagotovi ustreznost mreže socialne varnosti in pokritost z njo ter izboljša učinkovitost davčnega sistema in sistema socialnih prejemkov pri zaščiti pred revščino; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podpira likvidnost podjetij, zlasti MSP, ter izvozno usmerjenih sektorjev. Da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe v podporo gospodarskemu okrevanju. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na uporabo visokozmogljivih širokopasovnih povezav in pokritost z njimi, čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije ter trajnostni promet. Spodbuja tehnološke inovacije v MSP. |
| --- | --- |

3.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 91.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/101 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/101

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Luksemburga za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Luksemburga za leto 2020

(2020/C 282/16)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Luksemburg ni opredeljen kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Luksemburg ni opredeljen kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja.

| (2) | Poročilo o državi za Luksemburg za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Luksemburga pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Luksemburga pri doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Luksemburg za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Luksemburga pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Luksemburga pri doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelene in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelene in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Luksemburg se spodbuja, naj v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Luksemburg se spodbuja, naj v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Luksemburg je 30. aprila 2020 predložil nacionalni reformni program za leto 2020, 29. aprila 2020 pa program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(9)

Luksemburg je 30. aprila 2020 predložil nacionalni reformni program za leto 2020, 29. aprila 2020 pa program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (10) | Za Luksemburg trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(10)

Za Luksemburg trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast.

| (11) | V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 2,2 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 8,5 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 3,0 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po povečanju na 22,1 % BDP v letu 2019 še povečal na 28,7 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(11)

V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 2,2 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 8,5 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 3,0 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po povečanju na 22,1 % BDP v letu 2019 še povečal na 28,7 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (12) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Luksemburg v okviru usklajenega pristopa Unije sprejel pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 5,5 % BDP. Ukrepi vključujejo krepitev storitev zdravstvenega varstva, podporo za podjetja v težavah, vračljivo in nevračljivo pomoč, tudi za samozaposlene delavcev, in sheme skrajšanega delovnega časa, tudi za čezmejne delavce. Poleg tega je Luksemburg napovedal ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetij. Ti ukrepi vključujejo odloge plačila davkov, posojila malim in srednjim podjetjem (MSP) v začasnih finančnih težavah in poroštva. V nasprotju s programom stabilnosti za leto 2020 Komisija meni, da bo učinek svežnja manjši, saj odlogov plačila davkov in vračljivih posojil ne šteje za diskrecijske ukrepe s proračunskim učinkom. Organi kljub temu menijo, da bo del odlogov plačila neposrednih davkov v končni fazi imel proračunski učinek, ki je tudi vštet v zgoraj navedeni znesek v višini 5,5 % BDP. Poleg tega se del stroškov v povezavi s shemami skrajšanega delovnega časa obravnava kot del delovanja avtomatskih stabilizatorjev. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejel Luksemburg, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(12)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Luksemburg v okviru usklajenega pristopa Unije sprejel pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 5,5 % BDP. Ukrepi vključujejo krepitev storitev zdravstvenega varstva, podporo za podjetja v težavah, vračljivo in nevračljivo pomoč, tudi za samozaposlene delavcev, in sheme skrajšanega delovnega časa, tudi za čezmejne delavce. Poleg tega je Luksemburg napovedal ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetij. Ti ukrepi vključujejo odloge plačila davkov, posojila malim in srednjim podjetjem (MSP) v začasnih finančnih težavah in poroštva. V nasprotju s programom stabilnosti za leto 2020 Komisija meni, da bo učinek svežnja manjši, saj odlogov plačila davkov in vračljivih posojil ne šteje za diskrecijske ukrepe s proračunskim učinkom. Organi kljub temu menijo, da bo del odlogov plačila neposrednih davkov v končni fazi imel proračunski učinek, ki je tudi vštet v zgoraj navedeni znesek v višini 5,5 % BDP. Poleg tega se del stroškov v povezavi s shemami skrajšanega delovnega časa obravnava kot del delovanja avtomatskih stabilizatorjev. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejel Luksemburg, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (13) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Luksemburga v letu 2020 beležil primanjkljaj v višini 4,8 % BDP, v letu 2021 pa presežek v višini 0,1 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP. Program stabilnosti za leto 2020 temelji na previdnejših predpostavkah za prihodke in odhodke kot spomladanska napoved Komisije 2020. |
| --- | --- |

(13)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Luksemburga v letu 2020 beležil primanjkljaj v višini 4,8 % BDP, v letu 2021 pa presežek v višini 0,1 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP. Program stabilnosti za leto 2020 temelji na previdnejših predpostavkah za prihodke in odhodke kot spomladanska napoved Komisije 2020.

| (14) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Luksemburg v letu 2020 presegel prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Luksemburg v letu 2020 presegel prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

| (15) | Luksemburg ima enega od najuspešnejših zdravstvenih sistemov v Uniji. Vendar 49 % zdravnikov in 62 % zdravstvenih delavcev prihaja iz drugih držav, zato je sistem precej nad pragom kritične ranljivosti (glede na kazalnik Svetovne zdravstvene organizacije). Zaradi tega bi lahko na luksemburški zdravstveni sistem v času krize vplivale morebitne enostranske odločitve sosednjih držav. Luksemburg je moral v rekordnem času sprejeti kratkoročne ukrepe za izboljšanje odpornosti svojega zdravstvenega sistema glede na krizo zaradi COVID-19, na primer mobilizacijo zdravstvene infrastrukture in postavitev začasnega priključka bolnišnici, pa tudi zagotovitev nastanitve za čezmejne zdravstvene delavce in njihove družine v Luksemburgu. |
| --- | --- |

(15)

Luksemburg ima enega od najuspešnejših zdravstvenih sistemov v Uniji. Vendar 49 % zdravnikov in 62 % zdravstvenih delavcev prihaja iz drugih držav, zato je sistem precej nad pragom kritične ranljivosti (glede na kazalnik Svetovne zdravstvene organizacije). Zaradi tega bi lahko na luksemburški zdravstveni sistem v času krize vplivale morebitne enostranske odločitve sosednjih držav. Luksemburg je moral v rekordnem času sprejeti kratkoročne ukrepe za izboljšanje odpornosti svojega zdravstvenega sistema glede na krizo zaradi COVID-19, na primer mobilizacijo zdravstvene infrastrukture in postavitev začasnega priključka bolnišnici, pa tudi zagotovitev nastanitve za čezmejne zdravstvene delavce in njihove družine v Luksemburgu.

| (16) | Zdravstveni sistem naj bi se v prihodnje soočal z vse večjimi izzivi, poleg naraščajočega števila nezasedenih delovnih mest za zdravstvene delavce v zadnjih letih. V naslednjih 15 letih naj bi se povečalo povpraševanje po zdravstvenih storitvah zaradi vse bolj številnega prebivalstva in staranja prebivalstva ter predvidenih upokojitev 59 % do 69 % zdravstvenega osebja. Inovacije v naboru znanj in spretnosti in razvoj strokovnih vlog ter delitev in nadomeščanje nalog bodo imeli pomembno vlogo pri ohranjanju privlačnosti zdravstvenega sektorja za delo. Splošneje bi bilo mogoče izboljšati upravljanje zdravstvenega sistema, tudi kar zadeva sodelovanje s sosednjimi državami, vlada pa je pravkar pričela obsežno reformo. Čeprav Luksemburg že ima napredno digitalno infrastrukturo, pa so še vedno v teku prizadevanja za izvedbo rešitev e-zdravja, kot so digitalne rešitve za povračilo stroškov ponudnikom. Luksemburg se močno osredotoča na digitalne tehnologije, kot so superračunalništvo, umetna inteligenca, blokovna veriga in velepodatki, ter lahko te zmogljivosti izkoristi, da prek sodelovanja na ravni Unije pomembno prispeva k raziskavam za nevtralizacijo virusa, ki prenaša COVID-19, in zmanjšanje števila okužb. Luksemburg je vzpostavil tudi novo shemo podpore za projekte naložb v raziskave in razvoj proizvodov za boj proti COVID-19, ki so potrebni za učinkovito reševanje trenutne pandemije COVID-19 z razvojem učinkovitega zdravljenja in cepiv. |
| --- | --- |

(16)

Zdravstveni sistem naj bi se v prihodnje soočal z vse večjimi izzivi, poleg naraščajočega števila nezasedenih delovnih mest za zdravstvene delavce v zadnjih letih. V naslednjih 15 letih naj bi se povečalo povpraševanje po zdravstvenih storitvah zaradi vse bolj številnega prebivalstva in staranja prebivalstva ter predvidenih upokojitev 59 % do 69 % zdravstvenega osebja. Inovacije v naboru znanj in spretnosti in razvoj strokovnih vlog ter delitev in nadomeščanje nalog bodo imeli pomembno vlogo pri ohranjanju privlačnosti zdravstvenega sektorja za delo. Splošneje bi bilo mogoče izboljšati upravljanje zdravstvenega sistema, tudi kar zadeva sodelovanje s sosednjimi državami, vlada pa je pravkar pričela obsežno reformo. Čeprav Luksemburg že ima napredno digitalno infrastrukturo, pa so še vedno v teku prizadevanja za izvedbo rešitev e-zdravja, kot so digitalne rešitve za povračilo stroškov ponudnikom. Luksemburg se močno osredotoča na digitalne tehnologije, kot so superračunalništvo, umetna inteligenca, blokovna veriga in velepodatki, ter lahko te zmogljivosti izkoristi, da prek sodelovanja na ravni Unije pomembno prispeva k raziskavam za nevtralizacijo virusa, ki prenaša COVID-19, in zmanjšanje števila okužb. Luksemburg je vzpostavil tudi novo shemo podpore za projekte naložb v raziskave in razvoj proizvodov za boj proti COVID-19, ki so potrebni za učinkovito reševanje trenutne pandemije COVID-19 z razvojem učinkovitega zdravljenja in cepiv.

| (17) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 6,4 %, leta 2021 pa znižala na 6,1 %. Luksemburg je sprejel več ukrepov za ohranjanje zaposlitev, zlasti v zvezi s „chômage partiel“ (delna brezposelnost). Zaradi nove sheme minimalnega dohodka (REVIS – „revenu d’inclusion sociale“) se je že povečalo število registriranih brezposelnih pri javnem zavodu za zaposlovanje, saj je od januarja 2019 registracija upravičencev obvezna, posebno pozornost pa bi bilo treba nameniti ranljivejšim skupinam, kot so starejši in nizko kvalificirani delavci. Te ranljivejše osebe bi bile najbolj prizadete zaradi vse večje konkurence na trgu dela kot posledice krize zaradi COVID-19. Druge ranljive osebe, ki jih je prizadela kriza, so lahko začasni delavci, pa tudi nizko kvalificirani delavci na splošno. Nizka stopnja zaposlenosti starejših delavcev je še naprej strukturni problem v Luksemburgu in vpliva tudi na dolgoročno vzdržnost pokojninskega sistema, kar se je upoštevalo pri priporočilih za posamezne države, naslovljenih na Luksemburg v preteklih letih. V sedanjih razmerah se starejši delavci zaradi krize COVID-19 soočajo z dodatnimi tveganji odpuščanja, zato je bolj kot kadar koli prej pomembno, da se poveča njihova prilagodljivost za druga delovna mesta in sektorje, tudi z izpopolnjevanjem in prekvalificiranjem. Luksemburg je na področju socialne vključenosti blizu povprečja Unije, vendar kazalniki neenakosti in revščine zaposlenih zadnja leta slabijo, priložnosti za študente pa so še naprej močno odvisne od njihovega socialno-ekonomskega ozadja. V tem okviru bi bilo treba podpreti zlasti ranljivejše skupine pri soočanju s socialnimi učinki krize zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

(17)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 6,4 %, leta 2021 pa znižala na 6,1 %. Luksemburg je sprejel več ukrepov za ohranjanje zaposlitev, zlasti v zvezi s „chômage partiel“ (delna brezposelnost). Zaradi nove sheme minimalnega dohodka (REVIS – „revenu d’inclusion sociale“) se je že povečalo število registriranih brezposelnih pri javnem zavodu za zaposlovanje, saj je od januarja 2019 registracija upravičencev obvezna, posebno pozornost pa bi bilo treba nameniti ranljivejšim skupinam, kot so starejši in nizko kvalificirani delavci. Te ranljivejše osebe bi bile najbolj prizadete zaradi vse večje konkurence na trgu dela kot posledice krize zaradi COVID-19. Druge ranljive osebe, ki jih je prizadela kriza, so lahko začasni delavci, pa tudi nizko kvalificirani delavci na splošno. Nizka stopnja zaposlenosti starejših delavcev je še naprej strukturni problem v Luksemburgu in vpliva tudi na dolgoročno vzdržnost pokojninskega sistema, kar se je upoštevalo pri priporočilih za posamezne države, naslovljenih na Luksemburg v preteklih letih. V sedanjih razmerah se starejši delavci zaradi krize COVID-19 soočajo z dodatnimi tveganji odpuščanja, zato je bolj kot kadar koli prej pomembno, da se poveča njihova prilagodljivost za druga delovna mesta in sektorje, tudi z izpopolnjevanjem in prekvalificiranjem. Luksemburg je na področju socialne vključenosti blizu povprečja Unije, vendar kazalniki neenakosti in revščine zaposlenih zadnja leta slabijo, priložnosti za študente pa so še naprej močno odvisne od njihovega socialno-ekonomskega ozadja. V tem okviru bi bilo treba podpreti zlasti ranljivejše skupine pri soočanju s socialnimi učinki krize zaradi COVID-19.

| (18) | Luksemburg je v podporo podjetjem med krizo zaradi COVID-19, zlasti MSP, vključno s samozaposlenimi in mikropodjetji, v svoj stabilizacijski načrt, ki ga je predložil 25. marca 2020, vključil več ukrepov. Trgovina na drobno je eden od najbolj prizadetih sektorjev zaradi upada povpraševanja in trenutnih ukrepov, ki so številnim podjetjem povsem preprečili ali močno omejili poslovanje. Regulativna prožnost bi lahko spodbudila ponovni zagon aktivnosti na področju trgovine na drobno po krizi zaradi COVID-19. Poleg tega bi bilo koristno, da se MSP podprejo pri sprejemanju digitalnih tehnologij, ki zagotavljajo neprekinjeno poslovanje, kot je e-trgovanje. V celotnem obdobju okrevanja bi bilo treba ohraniti ustrezne ukrepe in jih postopoma in prožno odpravljati, hkrati pa opredeliti najbolj prizadete sektorje, da se pripravijo posebni podporni načrti, ki jim bodo omogočili, da si v fazi okrevanja opomorejo. Pri izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Po najhujši fazi krize zaradi COVID-19 lahko reforma insolvenčnega okvira Luksemburga v podporo prehodu in ustanavljanju novih MSP v sektorjih, ki spodbujajo rast, podjetjem pomaga pridobiti drugo priložnost, če jim stečaj ne grozi po lastni krivdi. |
| --- | --- |

(18)

Luksemburg je v podporo podjetjem med krizo zaradi COVID-19, zlasti MSP, vključno s samozaposlenimi in mikropodjetji, v svoj stabilizacijski načrt, ki ga je predložil 25. marca 2020, vključil več ukrepov. Trgovina na drobno je eden od najbolj prizadetih sektorjev zaradi upada povpraševanja in trenutnih ukrepov, ki so številnim podjetjem povsem preprečili ali močno omejili poslovanje. Regulativna prožnost bi lahko spodbudila ponovni zagon aktivnosti na področju trgovine na drobno po krizi zaradi COVID-19. Poleg tega bi bilo koristno, da se MSP podprejo pri sprejemanju digitalnih tehnologij, ki zagotavljajo neprekinjeno poslovanje, kot je e-trgovanje. V celotnem obdobju okrevanja bi bilo treba ohraniti ustrezne ukrepe in jih postopoma in prožno odpravljati, hkrati pa opredeliti najbolj prizadete sektorje, da se pripravijo posebni podporni načrti, ki jim bodo omogočili, da si v fazi okrevanja opomorejo. Pri izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Po najhujši fazi krize zaradi COVID-19 lahko reforma insolvenčnega okvira Luksemburga v podporo prehodu in ustanavljanju novih MSP v sektorjih, ki spodbujajo rast, podjetjem pomaga pridobiti drugo priložnost, če jim stečaj ne grozi po lastni krivdi.

| (19) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami, zlasti v digitalnem in zelenem sektorju. Luksemburg je že začel izvajati pobude za spodbujanje digitalizacije in inovacij, vendar so tehnološka integracija v poslovnem sektorju in zasebne naložbe ter digitalizacija javnih storitev še vedno majhne glede na visok potencial in prizadevanja države za prehod na podatkovno gospodarstvo. Naložbe v digitalizacijo, napredna digitalna znanja in spretnosti ter inovacije bodo bistveni za podporo MSP ter povečanje produktivnosti in konkurenčnosti. Tudi okrevanje bi bilo treba nadalje podpirati s spodbujanjem ambicioznih kratkoročnih zelenih naložb. Ključna področja so lahko predvsem trajnostni promet, vključno z železnico, trajnostne gradnje, zlasti v zvezi z energijsko učinkovitostjo obstoječih in tudi novih stavb, ter obnovljivi viri energije. To bi pripomoglo k zagotavljanju močne zelene spodbude in podprlo Luksemburg pri premoščanju vrzeli pri doseganju ciljev za leto 2030 glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, energijske učinkovitosti in obnovljivih virov energije, pa tudi pri pripravah na podnebno nevtralnost. Še vedno je nujna nadaljnja opredelitev naložbenih potreb in finančnih virov za naložbe, tudi glede na učinek pandemije COVID-19 na gospodarstvo in javne finance. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Luksemburgu lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Luksemburgu omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(19)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami, zlasti v digitalnem in zelenem sektorju. Luksemburg je že začel izvajati pobude za spodbujanje digitalizacije in inovacij, vendar so tehnološka integracija v poslovnem sektorju in zasebne naložbe ter digitalizacija javnih storitev še vedno majhne glede na visok potencial in prizadevanja države za prehod na podatkovno gospodarstvo. Naložbe v digitalizacijo, napredna digitalna znanja in spretnosti ter inovacije bodo bistveni za podporo MSP ter povečanje produktivnosti in konkurenčnosti. Tudi okrevanje bi bilo treba nadalje podpirati s spodbujanjem ambicioznih kratkoročnih zelenih naložb. Ključna področja so lahko predvsem trajnostni promet, vključno z železnico, trajnostne gradnje, zlasti v zvezi z energijsko učinkovitostjo obstoječih in tudi novih stavb, ter obnovljivi viri energije. To bi pripomoglo k zagotavljanju močne zelene spodbude in podprlo Luksemburg pri premoščanju vrzeli pri doseganju ciljev za leto 2030 glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, energijske učinkovitosti in obnovljivih virov energije, pa tudi pri pripravah na podnebno nevtralnost. Še vedno je nujna nadaljnja opredelitev naložbenih potreb in finančnih virov za naložbe, tudi glede na učinek pandemije COVID-19 na gospodarstvo in javne finance. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Luksemburgu lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Luksemburgu omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (20) | Luksemburg se sooča s precejšnjim tveganjem pranja denarja zaradi velikega pritoka neposrednih tujih naložb in zaradi prisotnosti zapletenih pravnih struktur s tujimi podporniki. To tveganje se odraža v nacionalni oceni tveganja, zlasti v zvezi s strokovnjaki, ki izvajajo storitve za podjetja in sklade ali investicijske storitve. Pomanjkljivosti pri uporabi okvira za boj proti pranju denarja s strani teh strokovnjakov so privedle do neustreznih analiz tveganja in nizke stopnje poročanja o sumljivih dejavnostih. Intenzivnost nadzora teh strokovnjakov ne zadostuje za odpravo teh pomanjkljivosti. Za podjetja je bil vzpostavljen nacionalni register dejanskih lastnikov, da bi se omejila tajnost in opredelili dejanski lastniki. Kakovost zagotovljenih informacij in učinkovitost registra je treba spremljati na dolgi rok. |
| --- | --- |

(20)

Luksemburg se sooča s precejšnjim tveganjem pranja denarja zaradi velikega pritoka neposrednih tujih naložb in zaradi prisotnosti zapletenih pravnih struktur s tujimi podporniki. To tveganje se odraža v nacionalni oceni tveganja, zlasti v zvezi s strokovnjaki, ki izvajajo storitve za podjetja in sklade ali investicijske storitve. Pomanjkljivosti pri uporabi okvira za boj proti pranju denarja s strani teh strokovnjakov so privedle do neustreznih analiz tveganja in nizke stopnje poročanja o sumljivih dejavnostih. Intenzivnost nadzora teh strokovnjakov ne zadostuje za odpravo teh pomanjkljivosti. Za podjetja je bil vzpostavljen nacionalni register dejanskih lastnikov, da bi se omejila tajnost in opredelili dejanski lastniki. Kakovost zagotovljenih informacij in učinkovitost registra je treba spremljati na dolgi rok.

| (21) | Boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju je še vedno ključnega pomena za izboljšanje učinkovitosti in pravičnosti davčnih sistemov, kot je navedeno v priporočilu o ekonomski politiki euroobmočja iz leta 2020. Učinki prelivanja strategij davkoplačevalcev za agresivno davčno načrtovanje med državami članicami zahtevajo usklajene ukrepe nacionalnih politik, ki dopolnjujejo zakonodajo Unije. Luksemburg je sprejel ukrepe za obravnavo praks agresivnega davčnega načrtovanja, tako da je izvajal mednarodne in na evropski ravni dogovorjene pobude, vendar visoka raven plačil dividend, obresti in licenčnin kot odstotek BDP kaže, da podjetja davčne predpise države izrabljajo za agresivno davčno načrtovanje. Večina neposrednih tujih naložb je v lasti subjektov za posebne namene. Odsotnost davčnih odtegljajev od v tujino plačanih obresti in licenčnin (tj. plačila rezidentov Unije rezidentom tretjih držav) ter oprostitve davčnih odtegljajev od plačanih dividend v nekaterih okoliščinah lahko privedejo do tega, da se ta plačila izognejo vsakršni obdavčitvi, četudi v jurisdikciji prejema niso obdavčena. Luksemburg je v skladu s svojo zavezo, da bo uvedel zaščitne ukrepe glede teh jurisdikcij, predložil osnutek zakona, ki uvaja neodbitnost plačil obresti in licenčnin v jurisdikcije, vključene na seznam Unije z nekooperativnimi jurisdikcijami za davčne namene. |
| --- | --- |

(21)

Boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju je še vedno ključnega pomena za izboljšanje učinkovitosti in pravičnosti davčnih sistemov, kot je navedeno v priporočilu o ekonomski politiki euroobmočja iz leta 2020. Učinki prelivanja strategij davkoplačevalcev za agresivno davčno načrtovanje med državami članicami zahtevajo usklajene ukrepe nacionalnih politik, ki dopolnjujejo zakonodajo Unije. Luksemburg je sprejel ukrepe za obravnavo praks agresivnega davčnega načrtovanja, tako da je izvajal mednarodne in na evropski ravni dogovorjene pobude, vendar visoka raven plačil dividend, obresti in licenčnin kot odstotek BDP kaže, da podjetja davčne predpise države izrabljajo za agresivno davčno načrtovanje. Večina neposrednih tujih naložb je v lasti subjektov za posebne namene. Odsotnost davčnih odtegljajev od v tujino plačanih obresti in licenčnin (tj. plačila rezidentov Unije rezidentom tretjih držav) ter oprostitve davčnih odtegljajev od plačanih dividend v nekaterih okoliščinah lahko privedejo do tega, da se ta plačila izognejo vsakršni obdavčitvi, četudi v jurisdikciji prejema niso obdavčena. Luksemburg je v skladu s svojo zavezo, da bo uvedel zaščitne ukrepe glede teh jurisdikcij, predložil osnutek zakona, ki uvaja neodbitnost plačil obresti in licenčnin v jurisdikcije, vključene na seznam Unije z nekooperativnimi jurisdikcijami za davčne namene.

| (22) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(22)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

| (23) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Luksemburg prispeval k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(23)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Luksemburg prispeval k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (24) | Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje po gospodarskih posledicah pandemije COVID-19. Luksemburg bi moral kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njegove politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine. |
| --- | --- |

(24)

Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje po gospodarskih posledicah pandemije COVID-19. Luksemburg bi moral kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njegove politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine.

| (25) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Luksemburga in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Luksemburg v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Luksemburgu, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(25)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Luksemburga in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Luksemburg v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Luksemburgu, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (26) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj – |
| --- | --- |

(26)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

PRIPOROČA, da Luksemburg v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Izboljša odpornost zdravstvenega sistema z zagotovitvijo zadostnega števila zdravstvenih delavcev. Pospeši reforme za izboljšanje upravljanja zdravstvenega sistema in e-zdravja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ublaži posledice krize zaradi COVID-19 za zaposlovanje, s posebnim poudarkom na ljudeh, ki so v težkem položaju na trgu dela; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zagotovi učinkovito izvajanje ukrepov za podporo likvidnosti podjetij, zlasti MSP ter samozaposlenih. Daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva. Osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na trajnostni promet in stavbe ter čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, in na ta način prispeva k postopnemu razogljičenju gospodarstva. Spodbuja inovacije in digitalizacijo, zlasti v poslovnem sektorju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zagotovi učinkovit nadzor in izvrševanje okvira za boj proti pranju denarja, kar zadeva strokovnjake, ki zagotavljajo storitve za sklade in podjetja ter investicijske storitve. Pospeši ukrepe za obravnavo elementov davčnega sistema, ki spodbujajo agresivno davčno načrtovanje, zlasti s plačili v tujino. |
| --- | --- |

4.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 97.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/107 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/107

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Madžarske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2020

(2020/C 282/17)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Madžarska ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Madžarska ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

| (2) | Poročilo o državi za Madžarsko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Madžarske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Madžarske pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Madžarsko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Madžarske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Madžarske pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Madžarska se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Madžarska se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po območjih, zlasti v regijah, ki nimajo dovolj ključnih sredstev ali se izrazito opirajo na sektorje, ki so odvisni od osebnega poslovanja s potrošniki. To pomeni znatno tveganje za nadaljnje povečanje teritorialnih neenakosti na Madžarskem, zaradi česar bo že opaženi trend poglabljanja razlik med mestnimi in podeželskimi območji postal še bolj izrazit. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po območjih, zlasti v regijah, ki nimajo dovolj ključnih sredstev ali se izrazito opirajo na sektorje, ki so odvisni od osebnega poslovanja s potrošniki. To pomeni znatno tveganje za nadaljnje povečanje teritorialnih neenakosti na Madžarskem, zaradi česar bo že opaženi trend poglabljanja razlik med mestnimi in podeželskimi območji postal še bolj izrazit. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Madžarska je 5. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 4. maja 2020 pa konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Madžarska je 5. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 4. maja 2020 pa konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Madžarsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. |
| --- | --- |

(11)

Za Madžarsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga.

| (12) | Svet je 14. junija 2019 Madžarski priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (7) v letu 2019 ne bo presegla 3,3 %, kar je ustrezalo letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % bruto domačega proizvoda (BDP). Celovita ocena Komisije za leto 2019 ter za leti 2018 in 2019 skupaj potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Vendar glede na uporabo splošne odstopne klavzule nadaljnji ukrepi v okviru postopka zaradi znatnega odklona za Madžarsko niso upravičeni. |
| --- | --- |

(12)

Svet je 14. junija 2019 Madžarski priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (7) v letu 2019 ne bo presegla 3,3 %, kar je ustrezalo letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % bruto domačega proizvoda (BDP). Celovita ocena Komisije za leto 2019 ter za leti 2018 in 2019 skupaj potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Vendar glede na uporabo splošne odstopne klavzule nadaljnji ukrepi v okviru postopka zaradi znatnega odklona za Madžarsko niso upravičeni.

| (13) | V konvergenčnem programu za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 2,0 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 3,8 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 2,7 % BDP in do leta 2024 postopoma dosegel 1,0 % BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 66,3 % BDP v letu 2019 povečal na 72,6 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. Proračunske projekcije temeljijo na tveganjih, povezanih z odhodki, ki so višji od napovedanih (v skladu s preteklimi trendi višjih odhodkov ob koncu leta), ter potencialno nižjimi prihodki od napovedanih, saj se zdi, da projekcija temelji na določenem naraščanju prihodkov. |
| --- | --- |

(13)

V konvergenčnem programu za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 2,0 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 3,8 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 2,7 % BDP in do leta 2024 postopoma dosegel 1,0 % BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 66,3 % BDP v letu 2019 povečal na 72,6 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. Proračunske projekcije temeljijo na tveganjih, povezanih z odhodki, ki so višji od napovedanih (v skladu s preteklimi trendi višjih odhodkov ob koncu leta), ter potencialno nižjimi prihodki od napovedanih, saj se zdi, da projekcija temelji na določenem naraščanju prihodkov.

| (14) | Madžarska je v odziv na pandemijo COVID-19 in v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti za intenzivno nego v svojem zdravstvenem sistemu, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na konvergenčni program za leto 2020 ti proračunski ukrepi znašajo 2,8 % BDP v letu 2020 in se v celoti financirajo s prerazporeditvijo odhodkov v okviru proračuna, rezervami in novimi davki. Vključujejo ukrepe za podporo trgu dela, davčne olajšave za podjetja in kritje stroškov, povezanih z izrednimi razmerami na področju zdravja. Napovedani so bili dodatni ukrepi v podporo okrevanju (1,4 % BDP) in trgu dela (0,4 % BDP), ki pa še niso bili podrobneje opredeljeni. Poleg tega je Madžarska sprejela ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem ter so v konvergenčnem programu za leto 2020 ocenjeni na 1,5 % BDP. Nacionalni organi si prizadevajo za dodatne ukrepe v višini 0,3 % BDP. Ti ukrepi vključujejo programe kreditnih jamstev in posojila z državnim poroštvom. Skupni proračunski učinek fiskalnih ukrepov iz konvergenčnega programa za leto 2020 se razlikuje od učinka, predvidenega v spomladanski napovedi Komisije 2020, saj je Komisija upoštevala in ocenila samo tiste ukrepe, ki so bili dovolj podrobno opredeljeni. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Madžarska, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Celovita opredelitev in sprejetje vseh napovedanih izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar gospodarske razmere to dopuščajo, bodo srednjeročno prispevali k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(14)

Madžarska je v odziv na pandemijo COVID-19 in v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti za intenzivno nego v svojem zdravstvenem sistemu, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na konvergenčni program za leto 2020 ti proračunski ukrepi znašajo 2,8 % BDP v letu 2020 in se v celoti financirajo s prerazporeditvijo odhodkov v okviru proračuna, rezervami in novimi davki. Vključujejo ukrepe za podporo trgu dela, davčne olajšave za podjetja in kritje stroškov, povezanih z izrednimi razmerami na področju zdravja. Napovedani so bili dodatni ukrepi v podporo okrevanju (1,4 % BDP) in trgu dela (0,4 % BDP), ki pa še niso bili podrobneje opredeljeni. Poleg tega je Madžarska sprejela ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem ter so v konvergenčnem programu za leto 2020 ocenjeni na 1,5 % BDP. Nacionalni organi si prizadevajo za dodatne ukrepe v višini 0,3 % BDP. Ti ukrepi vključujejo programe kreditnih jamstev in posojila z državnim poroštvom. Skupni proračunski učinek fiskalnih ukrepov iz konvergenčnega programa za leto 2020 se razlikuje od učinka, predvidenega v spomladanski napovedi Komisije 2020, saj je Komisija upoštevala in ocenila samo tiste ukrepe, ki so bili dovolj podrobno opredeljeni. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Madžarska, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Celovita opredelitev in sprejetje vseh napovedanih izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar gospodarske razmere to dopuščajo, bodo srednjeročno prispevali k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (15) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Madžarske v letu 2020 znašal –5,2 % BDP, v letu 2021 pa –4,0 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letu 2020 dosegel 75,0 % BDP. |
| --- | --- |

(15)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Madžarske v letu 2020 znašal –5,2 % BDP, v letu 2021 pa –4,0 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letu 2020 dosegel 75,0 % BDP.

| (16) | Svet je 14. junija 2019 v skladu s členom 121(4) Pogodbe ugotovil, da je na Madžarskem v letu 2018 prišlo tudi do znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zaradi ugotovljenega znatnega odklona je Svet 14. junija 2019 izdal priporočilo (8), v katerem je priporočil, naj Madžarska sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov ne bo presegla 3,3 % v letu 2019 in 4,7 % v letu 2020, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % in 0,75 % BDP. Svet je 5. decembra 2019 sprejel Sklep (EU) 2019/2172 (9), v katerem je ugotovil, da Madžarska ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na njegovo priporočilo z dne 14. junija 2019, 5. decembra 2019 pa je izdal revidirano priporočilo (10). Svet je v priporočilu z dne 5. decembra 2019 Madžarsko pozval, naj sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2020 ne bo presegla 4,7 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,75 % BDP v letu 2020. Na podlagi celovite ocene Komisije in glede na uporabo splošne odstopne klavzule za leto 2020, ki omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, se šteje, da je Madžarska sprejela učinkovite ukrepe v odgovor na priporočilo z dne 5. decembra 2019. |
| --- | --- |

(16)

Svet je 14. junija 2019 v skladu s členom 121(4) Pogodbe ugotovil, da je na Madžarskem v letu 2018 prišlo tudi do znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zaradi ugotovljenega znatnega odklona je Svet 14. junija 2019 izdal priporočilo (8), v katerem je priporočil, naj Madžarska sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov ne bo presegla 3,3 % v letu 2019 in 4,7 % v letu 2020, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % in 0,75 % BDP. Svet je 5. decembra 2019 sprejel Sklep (EU) 2019/2172 (9), v katerem je ugotovil, da Madžarska ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na njegovo priporočilo z dne 14. junija 2019, 5. decembra 2019 pa je izdal revidirano priporočilo (10). Svet je v priporočilu z dne 5. decembra 2019 Madžarsko pozval, naj sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2020 ne bo presegla 4,7 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,75 % BDP v letu 2020. Na podlagi celovite ocene Komisije in glede na uporabo splošne odstopne klavzule za leto 2020, ki omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, se šteje, da je Madžarska sprejela učinkovite ukrepe v odgovor na priporočilo z dne 5. decembra 2019.

| (17) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Madžarska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Madžarska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

| (18) | Vlada je 11. marca 2020 razglasila „stanje nevarnosti“. 12. marca so se meje za potnike zaprle, razen za vračajoče se madžarske državljane in osebe s prebivališčem v Evropskem gospodarskem prostoru ter redne čezmejne delavce. Tranzit blaga je ostal dovoljen. 16. marca 2020 so se zaprli vrtci, šole in univerze, poučevanje pa je začelo potekati prek spleta. Od 17. marca 2020 so se trgovine z nenujnimi potrebščinami morale zapreti ob 15. uri, restavracije pa so lahko ponujale samo prevzem obrokov ali dostavo na dom. 28. marca 2020 je bila uvedena delna policijska ura, kar pomeni, da so lahko prebivalci območje svojega prebivališča zapustili le z ustrezno utemeljenim razlogom in ob upoštevanju ustrezne medosebne razdalje. Madžarsko gospodarstvo se je pred izbruhom COVID-19 po več letih izjemne rasti začelo postopoma upočasnjevati. Realni BDP se je leta 2019 povečal za 4,9 %. Po izbruhu virusa so bili razmeroma hitro sprejeti zajezitveni ukrepi, uradno število primerov pa je doslej ostalo majhno. Vendar se pričakuje, da bo svetovna recesija posebej močno prizadela izvoz zaradi prevladujoče vloge sektorjev z izrazito ciklično naravo, kot je avtomobilska industrija. Prav tako naj bi prizadela turistične storitve in storitve prevoza, na katere vplivajo omejitve potovanj. Na splošno se pričakuje globoka recesija, ki naj bi se začela marca, od druge polovice leta naprej, ko naj bi se zajezitveni ukrepi po korakih odpravljali, pa se pričakuje postopno okrevanje gospodarstva. Zaradi fleksibilnosti trga dela bi se lahko brezposelnost hitro povečala. Gospodarska uspešnost v letu 2020 bo odvisna od časa trajanja ukrepov omejitve gibanja in odziva ekonomske politike. V spomladanski napovedi Komisije 2020 je predvideno 7-odstotno zmanjšanje realnega BDP v letu 2020, ki naj bi mu leta 2021 sledilo 6-odstotno povečanje. |
| --- | --- |

(18)

Vlada je 11. marca 2020 razglasila „stanje nevarnosti“. 12. marca so se meje za potnike zaprle, razen za vračajoče se madžarske državljane in osebe s prebivališčem v Evropskem gospodarskem prostoru ter redne čezmejne delavce. Tranzit blaga je ostal dovoljen. 16. marca 2020 so se zaprli vrtci, šole in univerze, poučevanje pa je začelo potekati prek spleta. Od 17. marca 2020 so se trgovine z nenujnimi potrebščinami morale zapreti ob 15. uri, restavracije pa so lahko ponujale samo prevzem obrokov ali dostavo na dom. 28. marca 2020 je bila uvedena delna policijska ura, kar pomeni, da so lahko prebivalci območje svojega prebivališča zapustili le z ustrezno utemeljenim razlogom in ob upoštevanju ustrezne medosebne razdalje. Madžarsko gospodarstvo se je pred izbruhom COVID-19 po več letih izjemne rasti začelo postopoma upočasnjevati. Realni BDP se je leta 2019 povečal za 4,9 %. Po izbruhu virusa so bili razmeroma hitro sprejeti zajezitveni ukrepi, uradno število primerov pa je doslej ostalo majhno. Vendar se pričakuje, da bo svetovna recesija posebej močno prizadela izvoz zaradi prevladujoče vloge sektorjev z izrazito ciklično naravo, kot je avtomobilska industrija. Prav tako naj bi prizadela turistične storitve in storitve prevoza, na katere vplivajo omejitve potovanj. Na splošno se pričakuje globoka recesija, ki naj bi se začela marca, od druge polovice leta naprej, ko naj bi se zajezitveni ukrepi po korakih odpravljali, pa se pričakuje postopno okrevanje gospodarstva. Zaradi fleksibilnosti trga dela bi se lahko brezposelnost hitro povečala. Gospodarska uspešnost v letu 2020 bo odvisna od časa trajanja ukrepov omejitve gibanja in odziva ekonomske politike. V spomladanski napovedi Komisije 2020 je predvideno 7-odstotno zmanjšanje realnega BDP v letu 2020, ki naj bi mu leta 2021 sledilo 6-odstotno povečanje.

| (19) | Vlada je od sredine marca napovedala več valov ukrepov za ublažitev ekonomskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19. Centralna banka je sprejela ukrepe za zagotavljanje likvidnosti finančnemu sektorju. Drugi ukrepi za povečanje likvidnosti gospodinjstev in podjetij vključujejo: (a) moratorij na odplačevanje posojil in finančnih lizingov za podjetja in gospodinjstva do 31. decembra 2020 ter (b) omejitev obrestne mere za potrošniške kredite. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Nadaljnji ukrepi, ki so usmerjeni predvsem v sektorje, ki jih je kriza najbolj prizadela, kot so turizem in storitve, vključujejo začasna znižanja in oprostitve davkov, subvencije za naložbe, razvoj infrastrukture, subvencionirana posojila in posojila z jamstvom ter programe za kapital. Vlada je za ohranitev delovnih mest uvedla dve vrsti ukrepov trga dela. Ureditev skrajšanega delovnega časa zajema do 70 % izgubljene plače za tri mesece pod določenimi pogoji, posebna subvencija za plačo pa je namenjena zaposlenim na področju raziskav in razvoja. Vlada je četrtletje prej, kot je bilo načrtovano, uvedla zmanjšanje prispevkov za socialno varnost in napovedala enkraten dodatek k plači za zaposlene v zdravstvu. Medtem ko so fiskalni ukrepi namenjeni podpori podjetjem in ohranjanju delovnih mest, sta njihov obseg in kritje še vedno omejena v primerjavi s tistimi, ki jih je sprejela večina drugih držav članic. Poleg tega naj bi se financirali s prerazporeditvami med proračunskimi poglavji in novo pobranimi davki, zato se pričakuje, da bo njihov učinek z vidika makroekonomske stabilizacije omejen. |
| --- | --- |

(19)

Vlada je od sredine marca napovedala več valov ukrepov za ublažitev ekonomskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19. Centralna banka je sprejela ukrepe za zagotavljanje likvidnosti finančnemu sektorju. Drugi ukrepi za povečanje likvidnosti gospodinjstev in podjetij vključujejo: (a) moratorij na odplačevanje posojil in finančnih lizingov za podjetja in gospodinjstva do 31. decembra 2020 ter (b) omejitev obrestne mere za potrošniške kredite. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Nadaljnji ukrepi, ki so usmerjeni predvsem v sektorje, ki jih je kriza najbolj prizadela, kot so turizem in storitve, vključujejo začasna znižanja in oprostitve davkov, subvencije za naložbe, razvoj infrastrukture, subvencionirana posojila in posojila z jamstvom ter programe za kapital. Vlada je za ohranitev delovnih mest uvedla dve vrsti ukrepov trga dela. Ureditev skrajšanega delovnega časa zajema do 70 % izgubljene plače za tri mesece pod določenimi pogoji, posebna subvencija za plačo pa je namenjena zaposlenim na področju raziskav in razvoja. Vlada je četrtletje prej, kot je bilo načrtovano, uvedla zmanjšanje prispevkov za socialno varnost in napovedala enkraten dodatek k plači za zaposlene v zdravstvu. Medtem ko so fiskalni ukrepi namenjeni podpori podjetjem in ohranjanju delovnih mest, sta njihov obseg in kritje še vedno omejena v primerjavi s tistimi, ki jih je sprejela večina drugih držav članic. Poleg tega naj bi se financirali s prerazporeditvami med proračunskimi poglavji in novo pobranimi davki, zato se pričakuje, da bo njihov učinek z vidika makroekonomske stabilizacije omejen.

| (20) | Različni vidiki rezultatov na področju zdravja so bili še vedno slabši kot v večini držav članic, kar zlasti odraža veliko razširjenost dejavnikov tveganja med prebivalstvom in omejeno učinkovitost zagotavljanja zdravstvenega varstva. Delež javnofinančnih odhodkov za zdravstvo na Madžarskem je bil precej nižji od povprečja Unije. Medtem ko so neizpolnjene zdravstvene potrebe nizke, je število Madžarov, ki se zanašajo na samoplačniške izdatke, nad povprečjem Unije, te osebe pa so vse bolj prisiljene, da se zatekajo k zasebnim zdravstvenim storitvam. To povečuje tveganje za finančne težave madžarskih gospodinjstev s posledicami za socialno enakost in rezultate na področju zdravja. Potrebne so dodatne naložbe in celovite reforme za racionalizacijo uporabe virov v zdravstvenem sistemu, zmanjšanje neenakosti pri dostopu do njega in izboljšanje kakovosti oskrbe. Preventivne storitve in storitve primarnega zdravstvenega varstva so premalo financirane, njihov potencial za izboljšanje kakovosti, dostopnosti in stroškovne učinkovitosti zdravstvenega sistema pa je še vedno premalo izkoriščen. Čeprav so si organi začeli prizadevati za odpravo velikega pomanjkanja zdravstvenih delavcev na Madžarskem, regionalne razlike v razporeditvi zdravstvenega osebja še naprej ovirajo dostop do oskrbe na nekaterih območjih in za nekatere ranljive skupine, kot so marginalizirani Romi, s posebnimi ovirami pa se srečujejo tudi invalidi. Zaradi šoka povpraševanja v zdravstvenih sistemih, do katerega je prišlo zaradi pandemije COVID-19, je potrebno hitro ukrepanje, da se začnejo obravnavati ti strukturni izzivi in poveča odpornost madžarskega zdravstvenega sistema. |
| --- | --- |

(20)

Različni vidiki rezultatov na področju zdravja so bili še vedno slabši kot v večini držav članic, kar zlasti odraža veliko razširjenost dejavnikov tveganja med prebivalstvom in omejeno učinkovitost zagotavljanja zdravstvenega varstva. Delež javnofinančnih odhodkov za zdravstvo na Madžarskem je bil precej nižji od povprečja Unije. Medtem ko so neizpolnjene zdravstvene potrebe nizke, je število Madžarov, ki se zanašajo na samoplačniške izdatke, nad povprečjem Unije, te osebe pa so vse bolj prisiljene, da se zatekajo k zasebnim zdravstvenim storitvam. To povečuje tveganje za finančne težave madžarskih gospodinjstev s posledicami za socialno enakost in rezultate na področju zdravja. Potrebne so dodatne naložbe in celovite reforme za racionalizacijo uporabe virov v zdravstvenem sistemu, zmanjšanje neenakosti pri dostopu do njega in izboljšanje kakovosti oskrbe. Preventivne storitve in storitve primarnega zdravstvenega varstva so premalo financirane, njihov potencial za izboljšanje kakovosti, dostopnosti in stroškovne učinkovitosti zdravstvenega sistema pa je še vedno premalo izkoriščen. Čeprav so si organi začeli prizadevati za odpravo velikega pomanjkanja zdravstvenih delavcev na Madžarskem, regionalne razlike v razporeditvi zdravstvenega osebja še naprej ovirajo dostop do oskrbe na nekaterih območjih in za nekatere ranljive skupine, kot so marginalizirani Romi, s posebnimi ovirami pa se srečujejo tudi invalidi. Zaradi šoka povpraševanja v zdravstvenih sistemih, do katerega je prišlo zaradi pandemije COVID-19, je potrebno hitro ukrepanje, da se začnejo obravnavati ti strukturni izzivi in poveča odpornost madžarskega zdravstvenega sistema.

| (21) | Socialno-ekonomske posledice izbruha bolezni bi lahko bile znatne, učinek vladnega odloka z dne 18. marca 2020, ki dovoljuje dvostransko dogovorjena odstopanja od delovnopravne zakonodaje, pa je treba še oceniti. Glede na napoved Komisije naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 7,0 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 6,1 %. Sektorji, ki jih je kriza prekomerno prizadela, predstavljajo velik delež madžarskega gospodarstva in zaposlujejo nizko do srednje usposobljene delavce na podlagi izjemno prožnih delovnih pogodb. Do začetka leta 2020 se je skupna stopnja zaposlenosti še naprej izboljševala v razmerah močne gospodarske rasti, vendar od tega niso imele enakih koristi vse skupine. Razlike v zaposlenosti med različno usposobljenimi skupinami ter med moškimi in ženskami so ostale velike v primerjavi s povprečjem Unije, pri čemer so razlike med moškimi in ženskami delno posledica omejene ponudbe kakovostnega otroškega varstva. Shema javnih del, ki ni bila učinkovita pri usmerjanju udeležencev k delovnim mestom na primarnem trgu dela, je bila kljub zmanjšanju še vedno obsežna. Druge politike bi bilo mogoče okrepiti, da bi brezposelnim ali neaktivnim osebam učinkovito pomagale pri iskanju dela ali dostopu do usposabljanja, s čimer bi se izboljšala njihova ciljna usmerjenost. Obdobje prejemanja denarnega nadomestila za brezposelnost je najkrajše v Uniji, in sicer največ tri mesece, kar je tudi v ugodnih gospodarskih razmerah precej manj od povprečnega časa, ki je potreben, da brezposelni najdejo zaposlitev. V skladu z načeli evropskega stebra socialnih pravic morajo sheme in ukrepi socialne zaščite zaščititi tiste, ki jim grozi izguba zaposlitve, samozaposlene in brezposelne. Ureditve skrajšanega delovnega časa, pri katerih zaposleni prejemajo dohodkovno podporo od države za ure, ki niso bile opravljene, so dober način za ohranjanje delovnih mest. Te ureditve so med pandemijo najučinkovitejše, če je njihovo upravljanje preprosto in hitro, upravičenost do njih pa ni omejena na nekatere sektorje ali vrste podjetij. |
| --- | --- |

(21)

Socialno-ekonomske posledice izbruha bolezni bi lahko bile znatne, učinek vladnega odloka z dne 18. marca 2020, ki dovoljuje dvostransko dogovorjena odstopanja od delovnopravne zakonodaje, pa je treba še oceniti. Glede na napoved Komisije naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 7,0 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 6,1 %. Sektorji, ki jih je kriza prekomerno prizadela, predstavljajo velik delež madžarskega gospodarstva in zaposlujejo nizko do srednje usposobljene delavce na podlagi izjemno prožnih delovnih pogodb. Do začetka leta 2020 se je skupna stopnja zaposlenosti še naprej izboljševala v razmerah močne gospodarske rasti, vendar od tega niso imele enakih koristi vse skupine. Razlike v zaposlenosti med različno usposobljenimi skupinami ter med moškimi in ženskami so ostale velike v primerjavi s povprečjem Unije, pri čemer so razlike med moškimi in ženskami delno posledica omejene ponudbe kakovostnega otroškega varstva. Shema javnih del, ki ni bila učinkovita pri usmerjanju udeležencev k delovnim mestom na primarnem trgu dela, je bila kljub zmanjšanju še vedno obsežna. Druge politike bi bilo mogoče okrepiti, da bi brezposelnim ali neaktivnim osebam učinkovito pomagale pri iskanju dela ali dostopu do usposabljanja, s čimer bi se izboljšala njihova ciljna usmerjenost. Obdobje prejemanja denarnega nadomestila za brezposelnost je najkrajše v Uniji, in sicer največ tri mesece, kar je tudi v ugodnih gospodarskih razmerah precej manj od povprečnega časa, ki je potreben, da brezposelni najdejo zaposlitev. V skladu z načeli evropskega stebra socialnih pravic morajo sheme in ukrepi socialne zaščite zaščititi tiste, ki jim grozi izguba zaposlitve, samozaposlene in brezposelne. Ureditve skrajšanega delovnega časa, pri katerih zaposleni prejemajo dohodkovno podporo od države za ure, ki niso bile opravljene, so dober način za ohranjanje delovnih mest. Te ureditve so med pandemijo najučinkovitejše, če je njihovo upravljanje preprosto in hitro, upravičenost do njih pa ni omejena na nekatere sektorje ali vrste podjetij.

| (22) | Medtem ko so se splošne razmere v zvezi z revščino na Madžarskem pred krizo izboljšale, se lahko to v času upada gospodarske rasti hitro ponovno spremeni. Dohodkovne neenakosti so se v zadnjem desetletju povečale, deloma zaradi sprememb v davčnem sistemu in sistemu socialnih prejemkov. Celo pred izbruhom COVID-19 sta bili resna materialna prikrajšanost ter materialna in socialna prikrajšanost veliki, zlasti v gospodinjstvih z več otroki in med romskim prebivalstvom. Pomanjkanje občinskih socialnih stanovanj za najem in finančne podpore za najemnike ovirata mobilnost. Znesek socialne pomoči za osebe pod pragom minimalnega dohodka je od leta 2012 ostal nominalno enak in je med najnižjimi v Uniji. Pričakuje se, da bo pandemija najbolj prizadela ranljive skupine, ki nimajo dostopa do oskrbe in bistvenih storitev ter živijo v prenatrpanih gospodinjstvih. Ko bodo gospodarstva okrevala, bodo potrebni ukrepi za spodbujanje aktivacije in vključitve takšnih skupin na trg dela. Že pred krizo so bili rezultati izobraževanja na Madžarskem pod povprečjem Unije, na njih pa močno vpliva socialno-ekonomsko ozadje učencev. Stopnje zgodnjega opuščanja šolanja so bile visoke, zlasti med romskimi učenci. Nizka udeležba ranljivih skupin v kakovostnem izobraževanju je zamujena priložnost za okrepitev človeškega kapitala in socialne kohezije. Plače učiteljev so med najnižjimi v Uniji. Majhno število študentov, ki so vključeni v visokošolsko izobraževanje, ni v skladu z velikim povpraševanjem po visoko usposobljenih delavcih. Nepričakovan prehod na učenje na daljavo bo verjetno še povečal neenakosti. Letna nacionalna preverjanja znanja kažejo, da je veliko učencev težko doseči prek digitalnega izobraževanja zaradi pomanjkanja digitalnih orodij. Učenci iz prikrajšanih okolij se z negativnimi posledicami učenja na daljavo srečujejo tudi zaradi prenatrpanih gospodinjstev in nizke izobrazbe staršev. Nedavne in tekoče naložbe v digitalizacijo izobraževanja so pomembne in jih je treba nadaljevati. |
| --- | --- |

(22)

Medtem ko so se splošne razmere v zvezi z revščino na Madžarskem pred krizo izboljšale, se lahko to v času upada gospodarske rasti hitro ponovno spremeni. Dohodkovne neenakosti so se v zadnjem desetletju povečale, deloma zaradi sprememb v davčnem sistemu in sistemu socialnih prejemkov. Celo pred izbruhom COVID-19 sta bili resna materialna prikrajšanost ter materialna in socialna prikrajšanost veliki, zlasti v gospodinjstvih z več otroki in med romskim prebivalstvom. Pomanjkanje občinskih socialnih stanovanj za najem in finančne podpore za najemnike ovirata mobilnost. Znesek socialne pomoči za osebe pod pragom minimalnega dohodka je od leta 2012 ostal nominalno enak in je med najnižjimi v Uniji. Pričakuje se, da bo pandemija najbolj prizadela ranljive skupine, ki nimajo dostopa do oskrbe in bistvenih storitev ter živijo v prenatrpanih gospodinjstvih. Ko bodo gospodarstva okrevala, bodo potrebni ukrepi za spodbujanje aktivacije in vključitve takšnih skupin na trg dela. Že pred krizo so bili rezultati izobraževanja na Madžarskem pod povprečjem Unije, na njih pa močno vpliva socialno-ekonomsko ozadje učencev. Stopnje zgodnjega opuščanja šolanja so bile visoke, zlasti med romskimi učenci. Nizka udeležba ranljivih skupin v kakovostnem izobraževanju je zamujena priložnost za okrepitev človeškega kapitala in socialne kohezije. Plače učiteljev so med najnižjimi v Uniji. Majhno število študentov, ki so vključeni v visokošolsko izobraževanje, ni v skladu z velikim povpraševanjem po visoko usposobljenih delavcih. Nepričakovan prehod na učenje na daljavo bo verjetno še povečal neenakosti. Letna nacionalna preverjanja znanja kažejo, da je veliko učencev težko doseči prek digitalnega izobraževanja zaradi pomanjkanja digitalnih orodij. Učenci iz prikrajšanih okolij se z negativnimi posledicami učenja na daljavo srečujejo tudi zaradi prenatrpanih gospodinjstev in nizke izobrazbe staršev. Nedavne in tekoče naložbe v digitalizacijo izobraževanja so pomembne in jih je treba nadaljevati.

| (23) | V okviru krize zaradi COVID-19 je posebej pomembno zagotoviti delovanje kritične infrastrukture in prosti pretok blaga na celotnem notranjem trgu ter spremljati in zagotoviti pravilno delovanje dobavnih verig v sodelovanju s sosednjimi državami. Madžarska je majhno odprto gospodarstvo z intenzivnim čezmejnim prevozom blaga. Poleg tega številni Madžari delajo v tujini in se tedensko vozijo na delo. Madžarska bo morda potrebovala tudi sezonske obmejne delavce v kmetijstvu. Trenutne omejitve potovanj lahko upočasnijo pretok blaga in delavcev, vendar bi jih bilo mogoče ublažiti z zagotavljanjem zelenih voznih pasov na mejnih prehodih. |
| --- | --- |

(23)

V okviru krize zaradi COVID-19 je posebej pomembno zagotoviti delovanje kritične infrastrukture in prosti pretok blaga na celotnem notranjem trgu ter spremljati in zagotoviti pravilno delovanje dobavnih verig v sodelovanju s sosednjimi državami. Madžarska je majhno odprto gospodarstvo z intenzivnim čezmejnim prevozom blaga. Poleg tega številni Madžari delajo v tujini in se tedensko vozijo na delo. Madžarska bo morda potrebovala tudi sezonske obmejne delavce v kmetijstvu. Trenutne omejitve potovanj lahko upočasnijo pretok blaga in delavcev, vendar bi jih bilo mogoče ublažiti z zagotavljanjem zelenih voznih pasov na mejnih prehodih.

| (24) | Med storitvami je trgovina na drobno eden od najbolj prizadetih sektorjev zaradi ukrepov, ki so številnim podjetjem povsem preprečili ali močno omejili poslovanje. Regulativna prožnost bi sektorju trgovine na drobno pomagala pri okrevanju v obdobju po krizi zaradi COVID-19. Madžarska ima največje število reguliranih poklicev v Uniji. Poklicne storitve bodo imele pomembno vlogo pri omogočanju izhoda iz krize in okrevanju po njej. Zato je ključnega pomena zagotavljanje nemotenega dostopa do poklicev in njihovega opravljanja z racionalizacijo njihovih regulativnih okvirov in povezanih upravnih postopkov, zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) ter mikropodjetja, vključno s samostojnimi podjetniki, ki jih je kriza posebej močno prizadela. Likvidnostna podpora v obliki posojil in jamstev za podjetja, zlasti MSP, je izredno pomembna, vendar jo morajo posredniki podjetjem dodeliti učinkovito in hitro. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. K izboljšanju denarnega toka MSP lahko dodatno prispevajo tudi odlogi plačil davkov in prispevkov za socialno varnost ter pospešitev pogodbenih plačil s strani javnih organov. Nova zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi bodo morda potrebovala posebno podporo, na primer v obliki spodbud za sklad tveganega kapitala, da poveča naložbe v ta podjetja. Ti podporni ukrepi bi tudi pomagali preprečiti hitro razprodajo strateško pomembnih evropskih podjetij. |
| --- | --- |

(24)

Med storitvami je trgovina na drobno eden od najbolj prizadetih sektorjev zaradi ukrepov, ki so številnim podjetjem povsem preprečili ali močno omejili poslovanje. Regulativna prožnost bi sektorju trgovine na drobno pomagala pri okrevanju v obdobju po krizi zaradi COVID-19. Madžarska ima največje število reguliranih poklicev v Uniji. Poklicne storitve bodo imele pomembno vlogo pri omogočanju izhoda iz krize in okrevanju po njej. Zato je ključnega pomena zagotavljanje nemotenega dostopa do poklicev in njihovega opravljanja z racionalizacijo njihovih regulativnih okvirov in povezanih upravnih postopkov, zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) ter mikropodjetja, vključno s samostojnimi podjetniki, ki jih je kriza posebej močno prizadela. Likvidnostna podpora v obliki posojil in jamstev za podjetja, zlasti MSP, je izredno pomembna, vendar jo morajo posredniki podjetjem dodeliti učinkovito in hitro. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. K izboljšanju denarnega toka MSP lahko dodatno prispevajo tudi odlogi plačil davkov in prispevkov za socialno varnost ter pospešitev pogodbenih plačil s strani javnih organov. Nova zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi bodo morda potrebovala posebno podporo, na primer v obliki spodbud za sklad tveganega kapitala, da poveča naložbe v ta podjetja. Ti podporni ukrepi bi tudi pomagali preprečiti hitro razprodajo strateško pomembnih evropskih podjetij.

| (25) | Raziskave in inovacije so ključno gonilo dolgoročne rasti in konkurenčnosti. Madžarska je zmerna inovatorka. Ključna ovira za inovacije je pomanjkanje visoko usposobljenih delavcev. Odhodki za raziskave in razvoj se počasi povečujejo, k njim pa večinoma prispeva poslovni sektor, ki je deležen največje javne podpore v Uniji. Vendar so se odhodki za raziskave in inovacije v javnem sektorju v zadnjih desetih letih zmanjšali. Naložbe v inovativna MSP ter krepitev sodelovanja med podjetji, raziskovalno in akademsko skupnostjo ter javnim sektorjem povečujejo raziskovalne in inovacijske zmogljivosti države, ki jih zahteva kriza zaradi COVID-19. Za okrevanje so potrebne naložbe v javne raziskave in inovacije ter podporno raziskovalno okolje. |
| --- | --- |

(25)

Raziskave in inovacije so ključno gonilo dolgoročne rasti in konkurenčnosti. Madžarska je zmerna inovatorka. Ključna ovira za inovacije je pomanjkanje visoko usposobljenih delavcev. Odhodki za raziskave in razvoj se počasi povečujejo, k njim pa večinoma prispeva poslovni sektor, ki je deležen največje javne podpore v Uniji. Vendar so se odhodki za raziskave in inovacije v javnem sektorju v zadnjih desetih letih zmanjšali. Naložbe v inovativna MSP ter krepitev sodelovanja med podjetji, raziskovalno in akademsko skupnostjo ter javnim sektorjem povečujejo raziskovalne in inovacijske zmogljivosti države, ki jih zahteva kriza zaradi COVID-19. Za okrevanje so potrebne naložbe v javne raziskave in inovacije ter podporno raziskovalno okolje.

| (26) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Madžarska v svojem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu opredeljuje naložbe, ki so potrebne za uspešen podnebni in energijski prehod. S temi naložbami in naložbami v digitalizacijo in zeleni prehod bo madžarsko gospodarstvo postalo bolj trajnostno in odporno, ko si bo država opomogla od krize. Trenutno je energijska učinkovitost v stanovanjskem sektorju nizka, kar prispeva tudi k onesnaževanju zraka. Vztrajne kršitve standardov kakovosti zraka imajo hude posledice za zdravje in okolje. Glavni viri onesnaževanja zraka so med drugim sežiganje trdnih goriv v gospodinjstvih, kmetijstvo in emisije iz prometa. Le 1 % bruto nacionalne porabe energije prihaja iz nizkoogljičnih obnovljivih virov, iz zelo onesnažujoče biomase pa približno 10 %. Medtem ko je bilo v preteklosti število solarnih naprav zelo nizko, se zdaj hitro povečuje. Madžarska namerava v skladu s svojim nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom ter dolgoročnim ciljem podnebne nevtralnosti bolj izkoriščati obnovljive vire energije, predvsem sončno energijo. V trenutnih gospodarskih razmerah lahko energetska politika ustvari zeleno rast in prispeva k okrevanju gospodarstva. Prometni zastoji so bili do izbruha pandemije COVID-19 vse večji izziv, ki povzroča negativne ekonomske posledice ter povečuje emisije toplogrednih plinov in onesnaženost zraka. Bolj razširjene možnosti dela na daljavo in privlačnejši sistemi javnega prevoza bi prav tako pomagali ublažiti vpliv prometa na okolje. Krožno gospodarstvo je še vedno v začetni fazi, recikliranje komunalnih odpadkov je premalo razvito in ekonomski instrumenti ne ponujajo zadostnih spodbud. Odlaganje odpadkov na odlagališčih je še vedno prevladujoč način ravnanja z odpadki. Kakovost vode in oskrba z njo sta še vedno razlog za zaskrbljenost. Digitalne spretnosti in znanja Madžarov ter uporaba digitalnih tehnologij v podjetjih in javnih storitvah ostajajo pod povprečjem Unije. Ohraniti bi bilo treba prizadevanja za zagotavljanje učinkovitih digitalnih javnih storitev za državljane in podjetja. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Madžarski lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Madžarski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(26)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Madžarska v svojem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu opredeljuje naložbe, ki so potrebne za uspešen podnebni in energijski prehod. S temi naložbami in naložbami v digitalizacijo in zeleni prehod bo madžarsko gospodarstvo postalo bolj trajnostno in odporno, ko si bo država opomogla od krize. Trenutno je energijska učinkovitost v stanovanjskem sektorju nizka, kar prispeva tudi k onesnaževanju zraka. Vztrajne kršitve standardov kakovosti zraka imajo hude posledice za zdravje in okolje. Glavni viri onesnaževanja zraka so med drugim sežiganje trdnih goriv v gospodinjstvih, kmetijstvo in emisije iz prometa. Le 1 % bruto nacionalne porabe energije prihaja iz nizkoogljičnih obnovljivih virov, iz zelo onesnažujoče biomase pa približno 10 %. Medtem ko je bilo v preteklosti število solarnih naprav zelo nizko, se zdaj hitro povečuje. Madžarska namerava v skladu s svojim nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom ter dolgoročnim ciljem podnebne nevtralnosti bolj izkoriščati obnovljive vire energije, predvsem sončno energijo. V trenutnih gospodarskih razmerah lahko energetska politika ustvari zeleno rast in prispeva k okrevanju gospodarstva. Prometni zastoji so bili do izbruha pandemije COVID-19 vse večji izziv, ki povzroča negativne ekonomske posledice ter povečuje emisije toplogrednih plinov in onesnaženost zraka. Bolj razširjene možnosti dela na daljavo in privlačnejši sistemi javnega prevoza bi prav tako pomagali ublažiti vpliv prometa na okolje. Krožno gospodarstvo je še vedno v začetni fazi, recikliranje komunalnih odpadkov je premalo razvito in ekonomski instrumenti ne ponujajo zadostnih spodbud. Odlaganje odpadkov na odlagališčih je še vedno prevladujoč način ravnanja z odpadki. Kakovost vode in oskrba z njo sta še vedno razlog za zaskrbljenost. Digitalne spretnosti in znanja Madžarov ter uporaba digitalnih tehnologij v podjetjih in javnih storitvah ostajajo pod povprečjem Unije. Ohraniti bi bilo treba prizadevanja za zagotavljanje učinkovitih digitalnih javnih storitev za državljane in podjetja. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Madžarski lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Madžarski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (27) | Trajanje „stanja nevarnosti“, razglašenega 11. marca 2020, ni vnaprej določeno, vlada pa ima diskrecijsko pravico, da ga ohrani ali prekine. Konkretni vladni ukrepi bodo veljali do prekinitve „stanja nevarnosti“. Madžarski parlament je 30. marca 2020 sprejel nov zakon, ki vladi omogoča, da z odloki prekine uporabo katere koli zakonodaje. Podeljena izredna pooblastila se zdijo obsežnejša kot v drugih državah članicah glede na skupni učinek široko opredeljenih pooblastil in odsotnost jasnega roka. Nekateri izredni ukrepi, ki temeljijo na teh pooblastilih, zastavljajo vprašanja v zvezi z njihovo nujnostjo in sorazmernostjo ter posegajo v poslovne aktivnosti in stabilnost regulativnega okolja. Taki ukrepi vključujejo omogočanje odstopanja od delovnopravne zakonodaje, napotitev vojaških uradnikov za zvezo v strateška podjetja in uvedbo državnega nadzora nad podjetji, ki kotirajo na borzi. Vlada je 26. maja 2020 v madžarskem parlamentu predložila osnutek zakona, ki bi vlado pozval k odpravi „stanja nevarnosti“ in razveljavil zakon z dne 30. marca 2020 ob koncu „stanja nevarnosti“. V skladu s temeljnim zakonom odločitev o prenehanju „stanja nevarnosti“ ostaja v pristojnosti vlade. Za učinkovit nadzor nad zadevnimi izrednimi ukrepi bi bila ključnega pomena tudi okrepitev neodvisnosti sodstva. |
| --- | --- |

(27)

Trajanje „stanja nevarnosti“, razglašenega 11. marca 2020, ni vnaprej določeno, vlada pa ima diskrecijsko pravico, da ga ohrani ali prekine. Konkretni vladni ukrepi bodo veljali do prekinitve „stanja nevarnosti“. Madžarski parlament je 30. marca 2020 sprejel nov zakon, ki vladi omogoča, da z odloki prekine uporabo katere koli zakonodaje. Podeljena izredna pooblastila se zdijo obsežnejša kot v drugih državah članicah glede na skupni učinek široko opredeljenih pooblastil in odsotnost jasnega roka. Nekateri izredni ukrepi, ki temeljijo na teh pooblastilih, zastavljajo vprašanja v zvezi z njihovo nujnostjo in sorazmernostjo ter posegajo v poslovne aktivnosti in stabilnost regulativnega okolja. Taki ukrepi vključujejo omogočanje odstopanja od delovnopravne zakonodaje, napotitev vojaških uradnikov za zvezo v strateška podjetja in uvedbo državnega nadzora nad podjetji, ki kotirajo na borzi. Vlada je 26. maja 2020 v madžarskem parlamentu predložila osnutek zakona, ki bi vlado pozval k odpravi „stanja nevarnosti“ in razveljavil zakon z dne 30. marca 2020 ob koncu „stanja nevarnosti“. V skladu s temeljnim zakonom odločitev o prenehanju „stanja nevarnosti“ ostaja v pristojnosti vlade. Za učinkovit nadzor nad zadevnimi izrednimi ukrepi bi bila ključnega pomena tudi okrepitev neodvisnosti sodstva.

| (28) | Vključenost socialnih partnerjev v pobude in izvajanje politike v zadnjih letih nista bila zadostna, kar je oslabilo kakovost in predvidljivost oblikovanja politike ter povečalo možnosti za napake politike. Posvetovanja in ocene učinka so bili pogosto zaobideni z uporabo posebnih zakonodajnih postopkov, kot so predlogi zakonov posameznega člana in nujni postopki. Sodelovanje deležnikov se je v sedanjem sistemu odločanja z vladnimi odloki še zmanjšalo, zlasti ob upoštevanju vladnega odloka z dne 18. marca 2020, ki dovoljuje dvostranska odstopanja od delovnopravne zakonodaje. |
| --- | --- |

(28)

Vključenost socialnih partnerjev v pobude in izvajanje politike v zadnjih letih nista bila zadostna, kar je oslabilo kakovost in predvidljivost oblikovanja politike ter povečalo možnosti za napake politike. Posvetovanja in ocene učinka so bili pogosto zaobideni z uporabo posebnih zakonodajnih postopkov, kot so predlogi zakonov posameznega člana in nujni postopki. Sodelovanje deležnikov se je v sedanjem sistemu odločanja z vladnimi odloki še zmanjšalo, zlasti ob upoštevanju vladnega odloka z dne 18. marca 2020, ki dovoljuje dvostranska odstopanja od delovnopravne zakonodaje.

| (29) | Pomanjkanje konkurence v javnem naročanju je še vedno zelo zaskrbljujoče, saj je širša odprtost za konkurenco ključna rešitev za reševanje krize, oživitev sektorja malih podjetij in pomoč gospodarstvu pri ponovnem zagonu. Kljub novim zakonodajnim spremembam in digitalizaciji javnega naročanja se skoraj polovica vseh postopkov za oddajo javnega naročila zaključi z eno samo ponudbo. Veliko število postopkov z eno samo ponudbo ogroža učinkovitost sistema javnih naročil. S profesionalizacijo javnega naročanja bi se lahko izboljšala skladnost s pravili Unije in omogočilo strateško javno naročanje. Komisijine revizije javnih naročil v zvezi s projekti, ki jih je sofinancirala Unija in so bili izvedeni v zadnjih letih, so pokazale sistemske pomanjkljivosti in slabosti sistema nadzora javnih naročil. Komisija je zaradi teh pomanjkljivosti leta 2019 Madžarski naložila finančne popravke v višini okrog 1 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(29)

Pomanjkanje konkurence v javnem naročanju je še vedno zelo zaskrbljujoče, saj je širša odprtost za konkurenco ključna rešitev za reševanje krize, oživitev sektorja malih podjetij in pomoč gospodarstvu pri ponovnem zagonu. Kljub novim zakonodajnim spremembam in digitalizaciji javnega naročanja se skoraj polovica vseh postopkov za oddajo javnega naročila zaključi z eno samo ponudbo. Veliko število postopkov z eno samo ponudbo ogroža učinkovitost sistema javnih naročil. S profesionalizacijo javnega naročanja bi se lahko izboljšala skladnost s pravili Unije in omogočilo strateško javno naročanje. Komisijine revizije javnih naročil v zvezi s projekti, ki jih je sofinancirala Unija in so bili izvedeni v zadnjih letih, so pokazale sistemske pomanjkljivosti in slabosti sistema nadzora javnih naročil. Komisija je zaradi teh pomanjkljivosti leta 2019 Madžarski naložila finančne popravke v višini okrog 1 milijarde EUR.

| (30) | Boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju je ključnega pomena za izboljšanje učinkovitosti in pravičnosti davčnih sistemov. Učinki prelivanja strategij davkoplačevalcev za agresivno davčno načrtovanje med državami članicami zahtevajo usklajeno delovanje nacionalnih politik, ki dopolnjujejo zakonodajo Unije. Madžarska je sprejela ukrepe proti agresivnemu davčnemu načrtovanju z izvajanjem predhodno dogovorjenih mednarodnih in evropskih pobud, vendar bi odsotnost davčnih odtegljajev na Madžarskem za odlive dohodka v off-shore finančne centre lahko bila pot za preusmerjanje dobička iz Unije brez plačila pravičnega deleža davkov. Medtem ko so bili tokovi dohodkov, kot so licenčnine, obresti in dividende, v off-shore finančne centre v obdobju 2013–2017 razmeroma majhni, je Madžarska beležila nestanovitne in razmeroma velike kapitalske prilive in odlive prek subjektov za posebne namene, ki kažejo na morebitno ranljivost za prakse agresivnega davčnega načrtovanja. |
| --- | --- |

(30)

Boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju je ključnega pomena za izboljšanje učinkovitosti in pravičnosti davčnih sistemov. Učinki prelivanja strategij davkoplačevalcev za agresivno davčno načrtovanje med državami članicami zahtevajo usklajeno delovanje nacionalnih politik, ki dopolnjujejo zakonodajo Unije. Madžarska je sprejela ukrepe proti agresivnemu davčnemu načrtovanju z izvajanjem predhodno dogovorjenih mednarodnih in evropskih pobud, vendar bi odsotnost davčnih odtegljajev na Madžarskem za odlive dohodka v off-shore finančne centre lahko bila pot za preusmerjanje dobička iz Unije brez plačila pravičnega deleža davkov. Medtem ko so bili tokovi dohodkov, kot so licenčnine, obresti in dividende, v off-shore finančne centre v obdobju 2013–2017 razmeroma majhni, je Madžarska beležila nestanovitne in razmeroma velike kapitalske prilive in odlive prek subjektov za posebne namene, ki kažejo na morebitno ranljivost za prakse agresivnega davčnega načrtovanja.

| (31) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(31)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

| (32) | Korupcija, dostop do javnih informacij in svoboda medijev so bili razlog za zaskrbljenost že pred krizo. Ta področja so še bolj dovzetna za nadaljnje poslabšanje v „stanju nevarnosti“, saj so nadzorni mehanizmi postali šibkejši. Preiskava in pregon se na Madžarskem zdita manj učinkovita kot v drugih državah članicah, saj ni odločnih sistematičnih ukrepov za pregon korupcije na visoki ravni. Odgovornost za odločitve o zaključku preiskav je še vedno zaskrbljujoča, saj ni učinkovitih pravnih sredstev zoper odločitve tožilstva, da ne bo preganjalo domnevne kriminalne dejavnosti. Omejitve dostopa do informacij še naprej ovirajo boj proti korupciji. Odvračilne prakse za dostop do javnih informacij lahko državljane in nevladne organizacije odvrnejo od uveljavljanja njihovih ustavnih pravic. |
| --- | --- |

(32)

Korupcija, dostop do javnih informacij in svoboda medijev so bili razlog za zaskrbljenost že pred krizo. Ta področja so še bolj dovzetna za nadaljnje poslabšanje v „stanju nevarnosti“, saj so nadzorni mehanizmi postali šibkejši. Preiskava in pregon se na Madžarskem zdita manj učinkovita kot v drugih državah članicah, saj ni odločnih sistematičnih ukrepov za pregon korupcije na visoki ravni. Odgovornost za odločitve o zaključku preiskav je še vedno zaskrbljujoča, saj ni učinkovitih pravnih sredstev zoper odločitve tožilstva, da ne bo preganjalo domnevne kriminalne dejavnosti. Omejitve dostopa do informacij še naprej ovirajo boj proti korupciji. Odvračilne prakse za dostop do javnih informacij lahko državljane in nevladne organizacije odvrnejo od uveljavljanja njihovih ustavnih pravic.

| (33) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Madžarska prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(33)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Madžarska prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (34) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Madžarske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Madžarsko v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Madžarskem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(34)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Madžarske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Madžarsko v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Madžarskem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (35) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje (11) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj – |
| --- | --- |

(35)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje (11) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

PRIPOROČA, da Madžarska v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Odpravi pomanjkanje zdravstvenih delavcev in zagotovi ustrezno dobavo kritične medicinske opreme in infrastrukturo, da se poveča odpornost zdravstvenega sistema. Izboljša dostop do kakovostnih preventivnih storitev in storitev primarnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | varuje zaposlitev z razširjenimi ureditvami skrajšanega delovnega časa in učinkovitimi aktivnimi politikami zaposlovanja ter podaljša obdobje prejemanja denarnih nadomestil za brezposelnost. Izboljša zadostnost socialne pomoči ter zagotovi dostop do bistvenih storitev in kakovostnega izobraževanja za vse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zagotovi likvidnostno podporo za MSP. Da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev gospodarskega okrevanja. Osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, trajnostni prevoz, upravljanje voda in ravnanje z odpadki, raziskave in inovacije ter digitalno infrastrukturo za šole; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zagotovi, da so vsi izredni ukrepi strogo sorazmerni, časovno omejeni in skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi ter da ne posegajo v poslovne aktivnosti in stabilnost regulativnega okolja. Zagotovi učinkovito vključevanje socialnih partnerjev in deležnikov v proces oblikovanja politik. Izboljša konkurenco na področju javnih naročil; |
| --- | --- |

4.

| 5. | okrepi davčni sistem proti tveganju agresivnega davčnega načrtovanja. |
| --- | --- |

5.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 101.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so porazdeljene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

7

(8)  Priporočilo Sveta z dne 14. junija 2019 za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja na Madžarskem (UL C 210, 21.6.2019, str. 4).

8

(9)  UL L 329, 19.12.2019, str. 91.

9

(10)  Priporočilo Sveta z dne 5. decembra 2019 za odpravo znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja na Madžarskem (UL C 420, 13.12.2019, str. 1).

10

(11)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

11

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/116 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/116

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Malte za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Malte za leto 2020

(2020/C 282/18)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Malta ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Malta ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja.

| (2) | Poročilo o državi za Malto za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Malte pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Malte pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Malto za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Malte pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Malte pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Malta se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Malta se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Malta je nacionalni reformni program za leto 2020 predložila 30. aprila 2020, program stabilnosti za leto 2020 pa 2. maja 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(9)

Malta je nacionalni reformni program za leto 2020 predložila 30. aprila 2020, program stabilnosti za leto 2020 pa 2. maja 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (10) | Za Malto trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(10)

Za Malto trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast.

| (11) | V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,5 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 7,5 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 3,6 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 43,1 % BDP v letu 2019 povečal na 54,5 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(11)

V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,5 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 7,5 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 3,6 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 43,1 % BDP v letu 2019 povečal na 54,5 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (12) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Malta v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 4,1 % BDP. Ukrepi vključujejo dodatke k plači za sektorje v težavah, povečanje zdravstvenih zmogljivosti in socialne ukrepe v zvezi s COVID-19. Poleg tega je Malta napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem. Glede na oceno iz programa stabilnosti za leto 2020 naj bi državna poroštva omogočila, da banke portfelj novih posojil podjetjem povečajo za največ 6,1 % BDP. Ti ukrepi vključujejo poroštva za posojila. V programu stabilnosti za leto 2020 so tudi potrjeni predhodno napovedani odlogi plačila dohodnine, davka od dohodkov pravnih oseb, davka na dodano vrednost in prispevkov za socialno varnost. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Malta, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(12)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Malta v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 4,1 % BDP. Ukrepi vključujejo dodatke k plači za sektorje v težavah, povečanje zdravstvenih zmogljivosti in socialne ukrepe v zvezi s COVID-19. Poleg tega je Malta napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem. Glede na oceno iz programa stabilnosti za leto 2020 naj bi državna poroštva omogočila, da banke portfelj novih posojil podjetjem povečajo za največ 6,1 % BDP. Ti ukrepi vključujejo poroštva za posojila. V programu stabilnosti za leto 2020 so tudi potrjeni predhodno napovedani odlogi plačila dohodnine, davka od dohodkov pravnih oseb, davka na dodano vrednost in prispevkov za socialno varnost. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Malta, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (13) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Malte v letu 2020 znašal –6,7 % BDP, v letu 2021 pa –2,5 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP. |
| --- | --- |

(13)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Malte v letu 2020 znašal –6,7 % BDP, v letu 2021 pa –2,5 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP.

| (14) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Malta v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Malta v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

| (15) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Malta sprejela zajezitvene ukrepe prek učinkovite komunikacijske kampanje na področju zdravja, pri čemer je uvedla ukrepe za fizično izolacijo in karanteno, vzpostavila spremljanje ter izvajala obsežno testiranje in sledenje stikom. Malteški organi so si prav tako prizadevali za povečanje zmogljivosti bolnišnic, tudi tistih z enotami za intenzivno nego. Neposredna nabava osebne zaščitne opreme poteka na nacionalni ravni. Malta se je obenem pridružila procesu Unije za skupno javno naročanje osebne zaščitne opreme, laboratorijskih reagentov in testov ter ventilatorjev. Kar zadeva zdravila in aktivne snovi, Malta dejavno spremlja razmere, da bi opredelila in predvidela morebitno pomanjkanje ter sprejela takojšnje popravljalne ukrepe, zlasti v primeru zaprtja meja s strani držav, ki običajno dobavljajo zdravila ali aktivne snovi. Komisija je 12. maja 2020 odobrila shemo v vrednosti 11,5 milijona EUR za podporo naložbam v proizvodnjo izdelkov v zvezi s COVID-19, tudi medicinskih izdelkov, kot so cepiva, bolnišnična in medicinska oprema, vključno z ventilatorji, ter zaščitna oblačila in oprema. Prav tako se je uspešno prerazporedilo in prekvalifikaciralo zdravstveno osebje. Strokovnjake za javno zdravje, ki so pred tem bili na različnih položajih v sklopu regulativnih organov in ministrstev, so zadolžili za popolnoma drugačne naloge in jih prerazporedili za pomoč pri odzivu na pandemijo. |
| --- | --- |

(15)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Malta sprejela zajezitvene ukrepe prek učinkovite komunikacijske kampanje na področju zdravja, pri čemer je uvedla ukrepe za fizično izolacijo in karanteno, vzpostavila spremljanje ter izvajala obsežno testiranje in sledenje stikom. Malteški organi so si prav tako prizadevali za povečanje zmogljivosti bolnišnic, tudi tistih z enotami za intenzivno nego. Neposredna nabava osebne zaščitne opreme poteka na nacionalni ravni. Malta se je obenem pridružila procesu Unije za skupno javno naročanje osebne zaščitne opreme, laboratorijskih reagentov in testov ter ventilatorjev. Kar zadeva zdravila in aktivne snovi, Malta dejavno spremlja razmere, da bi opredelila in predvidela morebitno pomanjkanje ter sprejela takojšnje popravljalne ukrepe, zlasti v primeru zaprtja meja s strani držav, ki običajno dobavljajo zdravila ali aktivne snovi. Komisija je 12. maja 2020 odobrila shemo v vrednosti 11,5 milijona EUR za podporo naložbam v proizvodnjo izdelkov v zvezi s COVID-19, tudi medicinskih izdelkov, kot so cepiva, bolnišnična in medicinska oprema, vključno z ventilatorji, ter zaščitna oblačila in oprema. Prav tako se je uspešno prerazporedilo in prekvalifikaciralo zdravstveno osebje. Strokovnjake za javno zdravje, ki so pred tem bili na različnih položajih v sklopu regulativnih organov in ministrstev, so zadolžili za popolnoma drugačne naloge in jih prerazporedili za pomoč pri odzivu na pandemijo.

| (16) | Malteška vlada podjetjem zagotavlja finančno podporo za delo na daljavo in jim daje subvencije za delavce v obvezni karanteni. Vlada je obenem zagotovila poroštva in odlog plačila davkov za podjetja, tudi za samozaposlene osebe. Zaposleni s polnim delovnim časom v podjetjih, ki delujejo v sektorjih, kot so trgovina na drobno in debelo, turizem in gostinstvo, ki jih je pandemija COVID-19 močno prizadela, ali sektorjih, ki so morali na podlagi odredbe javnozdravstvenega nadzornika začasno prekiniti poslovanje, bodo upravičeni do največ pet dni plače na teden, in sicer na osnovi mesečne plače v višini 800 EUR. Zaposleni v manj prizadetih sektorjih so upravičeni do enega ali dveh dni plače na teden, prav tako na osnovi mesečne plače v višini 800 EUR. Vlada je napovedala tudi podporo invalidom, družinam z otroki, v katerih sta sicer zaposlena oba starša, a nobeden od njiju ne more delati na daljavo, delavcem, ki so zaradi trenutne krize izgubili službo, in brezposelnim, ki živijo v najetih stanovanjih. Vlada bo obenem financirala največ 2,5 odstotne točke obrestnih mer za bančna posojila podjetjem, ki jih je prizadela pandemija COVID-19. |
| --- | --- |

(16)

Malteška vlada podjetjem zagotavlja finančno podporo za delo na daljavo in jim daje subvencije za delavce v obvezni karanteni. Vlada je obenem zagotovila poroštva in odlog plačila davkov za podjetja, tudi za samozaposlene osebe. Zaposleni s polnim delovnim časom v podjetjih, ki delujejo v sektorjih, kot so trgovina na drobno in debelo, turizem in gostinstvo, ki jih je pandemija COVID-19 močno prizadela, ali sektorjih, ki so morali na podlagi odredbe javnozdravstvenega nadzornika začasno prekiniti poslovanje, bodo upravičeni do največ pet dni plače na teden, in sicer na osnovi mesečne plače v višini 800 EUR. Zaposleni v manj prizadetih sektorjih so upravičeni do enega ali dveh dni plače na teden, prav tako na osnovi mesečne plače v višini 800 EUR. Vlada je napovedala tudi podporo invalidom, družinam z otroki, v katerih sta sicer zaposlena oba starša, a nobeden od njiju ne more delati na daljavo, delavcem, ki so zaradi trenutne krize izgubili službo, in brezposelnim, ki živijo v najetih stanovanjih. Vlada bo obenem financirala največ 2,5 odstotne točke obrestnih mer za bančna posojila podjetjem, ki jih je prizadela pandemija COVID-19.

| (17) | Malteški zdravstveni sistem dosega dobre rezultate na področju zdravja. Vendar je pandemija COVID-19 malteški javnozdravstveni sistem postavila pod pritisk brez primere. Njegova odpornost bi se izboljšala, če bi bila prizadevanja osredotočena na krepitev zmogljivosti zdravstvenega sistema za učinkovito odzivanje na krize zaradi pandemij, kot je COVID-19. Zlasti je treba spremljati naslednja področja: (a) vse večja odvisnost od medicinskih sester migrantk oz. zdravstvenikov migrantov pri akutni in dolgotrajni oskrbi ter od starajočih se splošnih zdravnikov v zasebnih ordinacijah; (b) težave pri zagotavljanju dostopnosti novih in inovativnih zdravil; (c) visoki samoplačniški izdatki za primarno zdravstveno varstvo in ambulantno oskrbo ter za nekatera zdravila in (d) čakalni seznami za ambulantno specialistično zdravljenje, ki so vseskozi dolgi, v zadnjem času pa se še daljšajo. Ključna prednostna naloga ostaja tudi preusmeritev storitev iz bolnišnic v primarno zdravstveno varstvo. |
| --- | --- |

(17)

Malteški zdravstveni sistem dosega dobre rezultate na področju zdravja. Vendar je pandemija COVID-19 malteški javnozdravstveni sistem postavila pod pritisk brez primere. Njegova odpornost bi se izboljšala, če bi bila prizadevanja osredotočena na krepitev zmogljivosti zdravstvenega sistema za učinkovito odzivanje na krize zaradi pandemij, kot je COVID-19. Zlasti je treba spremljati naslednja področja: (a) vse večja odvisnost od medicinskih sester migrantk oz. zdravstvenikov migrantov pri akutni in dolgotrajni oskrbi ter od starajočih se splošnih zdravnikov v zasebnih ordinacijah; (b) težave pri zagotavljanju dostopnosti novih in inovativnih zdravil; (c) visoki samoplačniški izdatki za primarno zdravstveno varstvo in ambulantno oskrbo ter za nekatera zdravila in (d) čakalni seznami za ambulantno specialistično zdravljenje, ki so vseskozi dolgi, v zadnjem času pa se še daljšajo. Ključna prednostna naloga ostaja tudi preusmeritev storitev iz bolnišnic v primarno zdravstveno varstvo.

| (18) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 5,9 %, nato pa leta 2021 znižala na 4,4 %. Za ublažitev resnih učinkov krize na zaposlovanje je Malta v posvetovanju s socialnimi partnerji sprejela izredne ukrepe, s katerimi je dala prednost skrajšanemu delovniku, da bi tako preprečila odpuščanja. Sprejetje skrajšanega delovnika na bolj stalni osnovi bi pomenilo tudi zaščito delovnih mest ob prehodu na gospodarsko okrevanje. Ključno je vsem delavcem, tudi samozaposlenim, zagotoviti ustrezno podporo in dostop do socialne zaščite in upoštevati možnost, da se utegne obdobje brezposelnosti podaljšati. Malteški sistem socialne zaščite mora tudi tujim delavcem zagotoviti ustrezno podporo pri iskanju nadomestne zaposlitve, pri ohranjanju delovnih dovoljenj, kadar je to mogoče, in pri dostopanju do drugih socialnih storitev. Delež nizko usposobljenih odraslih je razmeroma velik, takšno stanje pa je zaradi velikega deleža mladih, ki zgodaj opustijo šolanje, še bolj kritično. Sedanja kriza lahko zaostri pomanjkanje znanj in spretnosti v nekaterih sektorjih, spet v drugih pa potrebe po znanjih in spretnostih spremeni. Zato sta evidentiranje znanj in spretnosti in prekvalifikacija delavcev toliko bolj pomembna, zlasti kar zadeva digitalne in zelene spretnosti in znanja. Malta je v zadnjem času napredovala na področju izobraževanja in usposabljanja, vendar pa veliki izzivi ostajajo, vključno z velikim deležem učencev z neustreznimi ravnmi osnovnih znanj in spretnosti. |
| --- | --- |

(18)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 5,9 %, nato pa leta 2021 znižala na 4,4 %. Za ublažitev resnih učinkov krize na zaposlovanje je Malta v posvetovanju s socialnimi partnerji sprejela izredne ukrepe, s katerimi je dala prednost skrajšanemu delovniku, da bi tako preprečila odpuščanja. Sprejetje skrajšanega delovnika na bolj stalni osnovi bi pomenilo tudi zaščito delovnih mest ob prehodu na gospodarsko okrevanje. Ključno je vsem delavcem, tudi samozaposlenim, zagotoviti ustrezno podporo in dostop do socialne zaščite in upoštevati možnost, da se utegne obdobje brezposelnosti podaljšati. Malteški sistem socialne zaščite mora tudi tujim delavcem zagotoviti ustrezno podporo pri iskanju nadomestne zaposlitve, pri ohranjanju delovnih dovoljenj, kadar je to mogoče, in pri dostopanju do drugih socialnih storitev. Delež nizko usposobljenih odraslih je razmeroma velik, takšno stanje pa je zaradi velikega deleža mladih, ki zgodaj opustijo šolanje, še bolj kritično. Sedanja kriza lahko zaostri pomanjkanje znanj in spretnosti v nekaterih sektorjih, spet v drugih pa potrebe po znanjih in spretnostih spremeni. Zato sta evidentiranje znanj in spretnosti in prekvalifikacija delavcev toliko bolj pomembna, zlasti kar zadeva digitalne in zelene spretnosti in znanja. Malta je v zadnjem času napredovala na področju izobraževanja in usposabljanja, vendar pa veliki izzivi ostajajo, vključno z velikim deležem učencev z neustreznimi ravnmi osnovnih znanj in spretnosti.

| (19) | Spričo krize zaradi COVID-19 je takojšnja sprostitev likvidnostne podpore podjetjem za Malto postala nujna prednostna naloga. Nujno je treba zagotoviti neprekinjen tok kreditov in dostop do financiranja, zlasti za mala in srednja podjetja v najbolj prizadetih sektorjih. Bančni sistem z zagotavljanjem posojil in usmerjanjem javnih poroštev bistveno prispeva k učinkovitemu izvajanju likvidnostnih ukrepov, s tem pa presega konzervativni pristop k posojilnim praksam pred krizo. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. |
| --- | --- |

(19)

Spričo krize zaradi COVID-19 je takojšnja sprostitev likvidnostne podpore podjetjem za Malto postala nujna prednostna naloga. Nujno je treba zagotoviti neprekinjen tok kreditov in dostop do financiranja, zlasti za mala in srednja podjetja v najbolj prizadetih sektorjih. Bančni sistem z zagotavljanjem posojil in usmerjanjem javnih poroštev bistveno prispeva k učinkovitemu izvajanju likvidnostnih ukrepov, s tem pa presega konzervativni pristop k posojilnim praksam pred krizo. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja.

| (20) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Naložbe v podporo okrevanju so priložnost, da se malteško gospodarstvo usmeri na bolj trajnostno pot. Za preoblikovanje Malte v podnebno nevtralno gospodarstvo bodo na daljše obdobje potrebne precejšnje zasebne in javne naložbe. Naložbe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, navedene v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu, in za obravnavo drugih negativnih posledic za okolje, zlasti v sektorjih, kot sta gradbeništvo in promet, lahko pripomorejo k doseganju dvojnega cilja gospodarskega okrevanja in trajnostnosti. Podpora prenovi obstoječega stavbnega fonda in ciljno usmerjenim programom usposabljanja bo prispevala k izboljšanju energijske učinkovitosti stavb. Nadaljnje naložbe v trajnostni promet lahko zagotovijo vzdržne alternative uporabi osebnih avtomobilov. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Malti lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, kot je navedeno v Prilogi D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Malti omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(20)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Naložbe v podporo okrevanju so priložnost, da se malteško gospodarstvo usmeri na bolj trajnostno pot. Za preoblikovanje Malte v podnebno nevtralno gospodarstvo bodo na daljše obdobje potrebne precejšnje zasebne in javne naložbe. Naložbe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, navedene v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu, in za obravnavo drugih negativnih posledic za okolje, zlasti v sektorjih, kot sta gradbeništvo in promet, lahko pripomorejo k doseganju dvojnega cilja gospodarskega okrevanja in trajnostnosti. Podpora prenovi obstoječega stavbnega fonda in ciljno usmerjenim programom usposabljanja bo prispevala k izboljšanju energijske učinkovitosti stavb. Nadaljnje naložbe v trajnostni promet lahko zagotovijo vzdržne alternative uporabi osebnih avtomobilov. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Malti lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, kot je navedeno v Prilogi D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Malti omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (21) | Z dajanjem večje teže raziskavam in inovacijam in izboljšanjem njihovega umeščanja v poslovno okolje se bo podprla trajnostnost na znanju temelječega ekonomskega modela Malte. Malta je razvila storitve e-uprave za državljane in podjetja, vključno s številnimi mobilnimi aplikacijami. Vendar je njihova uporaba v javnosti še vedno šibka. Da bi omogočili lažji digitalni prehod gospodarstva, je nujno treba spodbujati uporabo digitalnih javnih storitev pri državljanih in podjetjih. |
| --- | --- |

(21)

Z dajanjem večje teže raziskavam in inovacijam in izboljšanjem njihovega umeščanja v poslovno okolje se bo podprla trajnostnost na znanju temelječega ekonomskega modela Malte. Malta je razvila storitve e-uprave za državljane in podjetja, vključno s številnimi mobilnimi aplikacijami. Vendar je njihova uporaba v javnosti še vedno šibka. Da bi omogočili lažji digitalni prehod gospodarstva, je nujno treba spodbujati uporabo digitalnih javnih storitev pri državljanih in podjetjih.

| (22) | Malta je zaradi prehoda na mednarodno naravnan storitveni sektor, zaradi specializacije na področju spletnega igralništva in virtualnih sredstev ter zaradi programov državljanstva in prebivanja, ki sicer prispevajo h gospodarski rasti, dovzetna za tveganja, povezana s pranjem denarja, ki jih je še vedno treba zmanjšati. Za preprečevanje teh tveganj in boj proti njim so bili sprejeti ukrepi za okrepitev vloge nadzornika za preprečevanje pranja denarja. Okrepljeno je bilo tudi sodelovanje z drugimi pristojnimi organi. Vendar pa je zaskrbljujoča praksa malteškega urada za finančne storitve, da nadzorne naloge daje v interno izvajanje zasebnim svetovalcem. Izziv ostajajo tudi pomanjkljivosti pri preiskovanju in pregonu pranja denarja. S povečanjem nacionalnega nadzora nad mednarodno usmerjenimi finančnimi podjetji, ki imajo dovoljenje za poslovanje na Malti, bi se okrepil splošni okvir upravljanja. V zavarovalniškem sektorju je sodelovanje med domačimi in zunanjimi nadzornimi organi bistvenega pomena. Prav tako je mogoče izboljšati nadzor nad podružnicami bank iz tretjih držav, pa tudi pristop, usmerjen v tveganje, in vrednotenje ustreznosti upravljanja tveganj za bančne institucije. |
| --- | --- |

(22)

Malta je zaradi prehoda na mednarodno naravnan storitveni sektor, zaradi specializacije na področju spletnega igralništva in virtualnih sredstev ter zaradi programov državljanstva in prebivanja, ki sicer prispevajo h gospodarski rasti, dovzetna za tveganja, povezana s pranjem denarja, ki jih je še vedno treba zmanjšati. Za preprečevanje teh tveganj in boj proti njim so bili sprejeti ukrepi za okrepitev vloge nadzornika za preprečevanje pranja denarja. Okrepljeno je bilo tudi sodelovanje z drugimi pristojnimi organi. Vendar pa je zaskrbljujoča praksa malteškega urada za finančne storitve, da nadzorne naloge daje v interno izvajanje zasebnim svetovalcem. Izziv ostajajo tudi pomanjkljivosti pri preiskovanju in pregonu pranja denarja. S povečanjem nacionalnega nadzora nad mednarodno usmerjenimi finančnimi podjetji, ki imajo dovoljenje za poslovanje na Malti, bi se okrepil splošni okvir upravljanja. V zavarovalniškem sektorju je sodelovanje med domačimi in zunanjimi nadzornimi organi bistvenega pomena. Prav tako je mogoče izboljšati nadzor nad podružnicami bank iz tretjih držav, pa tudi pristop, usmerjen v tveganje, in vrednotenje ustreznosti upravljanja tveganj za bančne institucije.

| (23) | Za izboljšanje učinkovitosti in pravičnosti davčnih sistemov je še vedno ključnega pomena boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju. Učinki prelivanja med državami članicami, nastali zaradi strategij davkoplačevalcev za agresivno davčno načrtovanje, zahtevajo usklajeno delovanje nacionalnih politik kot dopolnitev zakonodaji Unije. Malta je proti praksam agresivnega davčnega načrtovanja ukrepala tako, da je udejanjila predhodno dogovorjene mednarodne in evropske pobude, vendar pa obravnava rezidentnih družb brez davčnega domicila na Malti ter programa „državljanstvo za naložbe“ in „zlati vizum“, ki ne zahtevata niti, da ima posameznik na Malti rezidentstvo za davčne namene, predstavljajo tveganje v smislu dvojne neobdavčitve tako za podjetja kot tudi za posameznike. |
| --- | --- |

(23)

Za izboljšanje učinkovitosti in pravičnosti davčnih sistemov je še vedno ključnega pomena boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju. Učinki prelivanja med državami članicami, nastali zaradi strategij davkoplačevalcev za agresivno davčno načrtovanje, zahtevajo usklajeno delovanje nacionalnih politik kot dopolnitev zakonodaji Unije. Malta je proti praksam agresivnega davčnega načrtovanja ukrepala tako, da je udejanjila predhodno dogovorjene mednarodne in evropske pobude, vendar pa obravnava rezidentnih družb brez davčnega domicila na Malti ter programa „državljanstvo za naložbe“ in „zlati vizum“, ki ne zahtevata niti, da ima posameznik na Malti rezidentstvo za davčne namene, predstavljajo tveganje v smislu dvojne neobdavčitve tako za podjetja kot tudi za posameznike.

| (24) | Malta se prav tako sooča z izzivi glede povečanja svojih institucionalnih zmogljivosti za boj proti korupciji. Napovedala je reforme za okrepitev preiskovanja in pregona korupcije ter se trenutno posvetuje z relevantnimi deležniki, zlasti Beneško komisijo, glede reforme sodstva. Sprejeti je treba konkretne ukrepe za dokončanje vseh teh reform in za njihovo delovanje. |
| --- | --- |

(24)

Malta se prav tako sooča z izzivi glede povečanja svojih institucionalnih zmogljivosti za boj proti korupciji. Napovedala je reforme za okrepitev preiskovanja in pregona korupcije ter se trenutno posvetuje z relevantnimi deležniki, zlasti Beneško komisijo, glede reforme sodstva. Sprejeti je treba konkretne ukrepe za dokončanje vseh teh reform in za njihovo delovanje.

| (25) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, tudi pri ukrepih za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnih strategijah v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(25)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, tudi pri ukrepih za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnih strategijah v zvezi z njo.

| (26) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih in zaposlitvenih politik v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Malta prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(26)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih in zaposlitvenih politik v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Malta prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (27) | Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Malta bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine. |
| --- | --- |

(27)

Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Malta bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine.

| (28) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Malte in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Malto v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Malti, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(28)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Malte in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Malto v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Malti, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (29) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj – |
| --- | --- |

(29)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

PRIPOROČA, da Malta v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Okrepi odpornost zdravstvenega sistema, kar zadeva zdravstvene delavce, kritične medicinske izdelke in primarno zdravstveno varstvo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utrdi ureditev skrajšanega delovnika in zagotovi ustreznost zaščite za primer brezposelnosti za vse delavce. Izboljša kakovost in vključujočo naravo izobraževanja ter pridobivanja znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zagotovi učinkovito izvajanje likvidnostne podpore prizadetim podjetjem, tudi samozaposlenim. Da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe v podporo gospodarskemu okrevanju. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, trajnostni promet, ravnanje z odpadki, raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | dokonča reforme za odpravo sedanjih pomanjkljivosti glede institucionalnih zmogljivosti in upravljanja, da poveča neodvisnost sodstva. Si nadalje prizadeva, da bi ustrezno ocenila in zmanjšala tveganja, povezana s pranjem denarja, ter zagotovila učinkovito izvrševanje okvira za boj proti pranju denarja. Pospeši ukrepe za obravnavanje značilnosti davčnega sistema, ki posameznikom in multinacionalnim družbam omogočajo agresivno davčno načrtovanje. |
| --- | --- |

4.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 107.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/122 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/122

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nizozemske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2020

(2020/C 282/19)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Nizozemsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Nizozemsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja.

| (2) | Poročilo o državi za Nizozemsko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Nizozemske pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Nizozemske pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Nizozemskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Vira neravnotežij s čezmejnimi učinki sta zlasti visoka raven zasebnega dolga in velik presežek na tekočem računu. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Nizozemsko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Nizozemske pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Nizozemske pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Nizozemskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Vira neravnotežij s čezmejnimi učinki sta zlasti visoka raven zasebnega dolga in velik presežek na tekočem računu.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Nizozemska se spodbuja, naj v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Nizozemska se spodbuja, naj v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Nizozemska je 28. aprila 2020 predložila nacionalni reformi program za leto 2020, 29. aprila 2020 pa program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(9)

Nizozemska je 28. aprila 2020 predložila nacionalni reformi program za leto 2020, 29. aprila 2020 pa program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (10) | Za Nizozemsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. |
| --- | --- |

(10)

Za Nizozemsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga.

| (11) | V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 1,7 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na presežek v višini 0,1 % BDP v letu 2020. Presežek naj bi se v letu 2023 zmanjšal na 0,0 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 48,6 % BDP v letu 2019 dodatno zmanjšal v letu 2020, in sicer na 46,3 % BDP. Vendar se makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, ne zdi več realen in program stabilnosti za leto 2020 ne upošteva številnih ukrepov, ki jih je Nizozemska napovedala v odziv na pandemijo COVID-19. Spomladanski proračunski memorandum (7) vsebuje posodobitev proračunskih projekcij. Glede na spomladanski proračunski memorandum naj bi se nominalni javnofinančni saldo v letu 2020 poslabšal na primanjkljaj v višini 11,8 % BDP, dolg sektorja država kot odstotek BDP pa naj bi se v letu 2020 povečal na 65,2 %. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(11)

V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 1,7 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na presežek v višini 0,1 % BDP v letu 2020. Presežek naj bi se v letu 2023 zmanjšal na 0,0 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 48,6 % BDP v letu 2019 dodatno zmanjšal v letu 2020, in sicer na 46,3 % BDP. Vendar se makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, ne zdi več realen in program stabilnosti za leto 2020 ne upošteva številnih ukrepov, ki jih je Nizozemska napovedala v odziv na pandemijo COVID-19. Spomladanski proračunski memorandum (7) vsebuje posodobitev proračunskih projekcij. Glede na spomladanski proračunski memorandum naj bi se nominalni javnofinančni saldo v letu 2020 poslabšal na primanjkljaj v višini 11,8 % BDP, dolg sektorja država kot odstotek BDP pa naj bi se v letu 2020 povečal na 65,2 %. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (12) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Nizozemska v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 in spomladanski proračunski memorandum navedeni proračunski ukrepi znašajo 2,7 % BDP. Ukrepi vključujejo krepitev storitev zdravstvenega varstva, nujno pomoč podjetjem v težavah ter dohodkovno podporo samozaposlenim in zaposlenim. Poleg tega je Nizozemska napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem. Ti ukrepi vključujejo odloge plačila davka od dohodkov pravnih oseb (od 4,6 % do 5,9 % BDP) in poroštva za posojila (1,8 % BDP). Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Nizozemska, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(12)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Nizozemska v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 in spomladanski proračunski memorandum navedeni proračunski ukrepi znašajo 2,7 % BDP. Ukrepi vključujejo krepitev storitev zdravstvenega varstva, nujno pomoč podjetjem v težavah ter dohodkovno podporo samozaposlenim in zaposlenim. Poleg tega je Nizozemska napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem. Ti ukrepi vključujejo odloge plačila davka od dohodkov pravnih oseb (od 4,6 % do 5,9 % BDP) in poroštva za posojila (1,8 % BDP). Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Nizozemska, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (13) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi proračunski saldo sektorja država Nizozemske v letu 2020 znašal –6,3 % BDP, v letu 2021 pa –3,5 % BDP. Razlika v višini 5,5 odstotne točke med napovedjo iz spomladanskega proračunskega memoranduma in spomladansko napovedjo Komisije izhaja iz različnega obračuna odlogov plačila davkov (od 4,6 % do 5,9 % BDP), ki v spomladanski napovedi Komisije 2020 niso knjiženi kot odlogi, ki v letu 2020 zmanjšujejo prihodke. Dolg sektorja država naj bi dosegel 62,1 % BDP v letu 2020 in 57,6 % v letu 2021. |
| --- | --- |

(13)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi proračunski saldo sektorja država Nizozemske v letu 2020 znašal –6,3 % BDP, v letu 2021 pa –3,5 % BDP. Razlika v višini 5,5 odstotne točke med napovedjo iz spomladanskega proračunskega memoranduma in spomladansko napovedjo Komisije izhaja iz različnega obračuna odlogov plačila davkov (od 4,6 % do 5,9 % BDP), ki v spomladanski napovedi Komisije 2020 niso knjiženi kot odlogi, ki v letu 2020 zmanjšujejo prihodke. Dolg sektorja država naj bi dosegel 62,1 % BDP v letu 2020 in 57,6 % v letu 2021.

| (14) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Nizozemska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Nizozemska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

| (15) | Po močni rasti v zadnjih letih se je zaradi pandemije COVID-19 nenadoma končalo šest zaporednih let gospodarske rasti na Nizozemskem. Letos se bo nizozemsko gospodarstvo soočalo z največjim skrčenjem v povojni zgodovini države. Z izjemo javne porabe naj bi se letos znatno zmanjšali vsi elementi povpraševanja, gospodarska aktivnost pa naj bi najnižjo raven dosegla v drugem četrtletju. Leta 2021 se bo gospodarstvo verjetno okrepilo s hitrostjo, ki bo precej nad trendom rasti, kar bo odražalo postopno normalizacijo gospodarske aktivnosti ter okrevanje domačega povpraševanja in svetovne trgovine z nizke ravni. Vendar naj bi ravni aktivnosti ostale nižje od tistih iz leta 2019. V skladu s spomladansko napovedjo Komisije naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 5,9 %, predvsem zaradi obveznega zaprtja podjetij in nenadnega splošnega upada gospodarske aktivnosti, nato pa naj bi se v letu 2021 znižala na 5,3 %. Ukrepi za ohranitev delovnih mest, zlasti začasni premostitveni ukrep za ohranitev delovnih mest v izrednih razmerah in dodatna dohodkovna podpora za samozaposlene, bi morali prispevati k zmanjšanju izgube delovnih mest. Kljub temu se v prihodnjih mesecih pričakuje poslabšanje razmer na trgu dela, saj so podjetja v zelo prizadetih sektorjih prisiljena odpuščati zaposlene, zlasti delavce s fleksibilnimi in začasnimi pogodbami. |
| --- | --- |

(15)

Po močni rasti v zadnjih letih se je zaradi pandemije COVID-19 nenadoma končalo šest zaporednih let gospodarske rasti na Nizozemskem. Letos se bo nizozemsko gospodarstvo soočalo z največjim skrčenjem v povojni zgodovini države. Z izjemo javne porabe naj bi se letos znatno zmanjšali vsi elementi povpraševanja, gospodarska aktivnost pa naj bi najnižjo raven dosegla v drugem četrtletju. Leta 2021 se bo gospodarstvo verjetno okrepilo s hitrostjo, ki bo precej nad trendom rasti, kar bo odražalo postopno normalizacijo gospodarske aktivnosti ter okrevanje domačega povpraševanja in svetovne trgovine z nizke ravni. Vendar naj bi ravni aktivnosti ostale nižje od tistih iz leta 2019. V skladu s spomladansko napovedjo Komisije naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 5,9 %, predvsem zaradi obveznega zaprtja podjetij in nenadnega splošnega upada gospodarske aktivnosti, nato pa naj bi se v letu 2021 znižala na 5,3 %. Ukrepi za ohranitev delovnih mest, zlasti začasni premostitveni ukrep za ohranitev delovnih mest v izrednih razmerah in dodatna dohodkovna podpora za samozaposlene, bi morali prispevati k zmanjšanju izgube delovnih mest. Kljub temu se v prihodnjih mesecih pričakuje poslabšanje razmer na trgu dela, saj so podjetja v zelo prizadetih sektorjih prisiljena odpuščati zaposlene, zlasti delavce s fleksibilnimi in začasnimi pogodbami.

| (16) | V odziv na nenaden upad gospodarske rasti in povpraševanja v določenih sektorjih je nizozemska vlada sprejela celovit sveženj nujnih ukrepov, da bi preprečila strukturno škodo v gospodarstvu. Ta močan odziv politike je usmerjen v področja, ki jih je kriza zaradi COVID-19 najbolj prizadela, pri čemer se osredotoča na ohranitev delovnih mest, kupno moč gospodinjstev, neposredna finančna nadomestila za močno prizadete industrijske panoge, odloge plačila davkov in jamstva za posojila v podporo kreditnim tokovom v zasebnem sektorju. Na ta način bi bilo treba preprečiti, da začasne težave z likvidnostjo prerastejo v primere stečajev. Stopnjo upada bi morali pomagati ublažiti tudi samodejni stabilizatorji. Poleg tega je centralna banka zmanjšala sistemske kapitalske rezerve za največje banke in odložila ukrep za uvedbo spodnje meje uteži tveganja za hipoteke, s čimer bo sprostila bančni kapital in bankam omogočila, da znatno povečajo posojila gospodinjstvom in podjetjem. |
| --- | --- |

(16)

V odziv na nenaden upad gospodarske rasti in povpraševanja v določenih sektorjih je nizozemska vlada sprejela celovit sveženj nujnih ukrepov, da bi preprečila strukturno škodo v gospodarstvu. Ta močan odziv politike je usmerjen v področja, ki jih je kriza zaradi COVID-19 najbolj prizadela, pri čemer se osredotoča na ohranitev delovnih mest, kupno moč gospodinjstev, neposredna finančna nadomestila za močno prizadete industrijske panoge, odloge plačila davkov in jamstva za posojila v podporo kreditnim tokovom v zasebnem sektorju. Na ta način bi bilo treba preprečiti, da začasne težave z likvidnostjo prerastejo v primere stečajev. Stopnjo upada bi morali pomagati ublažiti tudi samodejni stabilizatorji. Poleg tega je centralna banka zmanjšala sistemske kapitalske rezerve za največje banke in odložila ukrep za uvedbo spodnje meje uteži tveganja za hipoteke, s čimer bo sprostila bančni kapital in bankam omogočila, da znatno povečajo posojila gospodinjstvom in podjetjem.

| (17) | Zdravstveni sistem je razmeroma uspešen, saj prispeva k splošnemu zdravju prebivalstva in zagotavlja dostopnost zdravstvenih storitev. V okviru takojšnjega odziva na krizo zaradi COVID-19 je Nizozemska uvedla nadzorno strategijo, ki vključuje splošne javnozdravstvene ukrepe, in sprejela prilagojene ukrepe za financiranje zdravstva. Kljub temu je odpornost zdravstvenega sistema s pojavom pandemije COVID-19 na preizkušnji. Pri tem so v ospredje prišli nekateri pretekli pomisleki. Zmogljivosti delovne sile bi se lahko povečale z odpravo obstoječega pomanjkanja, zlasti medicinskih sester in delavcev v primarnem zdravstvenem varstvu. Splošno upravljanje zdravstvenega sistema in njegove zmogljivosti za integrirano zagotavljanje storitev v vseh fazah oskrbe bi bilo mogoče okrepiti z nadaljnjim izboljšanjem upravljanja podatkov in povečanjem uporabe orodij e-zdravja. V tem smislu je ob pandemiji COVID-19 prišlo do izraza dejstvo, da je treba še naprej krepiti odpornost in pripravljenost zdravstvenega sistema na krize z obravnavanjem takšnih strukturnih izzivov. |
| --- | --- |

(17)

Zdravstveni sistem je razmeroma uspešen, saj prispeva k splošnemu zdravju prebivalstva in zagotavlja dostopnost zdravstvenih storitev. V okviru takojšnjega odziva na krizo zaradi COVID-19 je Nizozemska uvedla nadzorno strategijo, ki vključuje splošne javnozdravstvene ukrepe, in sprejela prilagojene ukrepe za financiranje zdravstva. Kljub temu je odpornost zdravstvenega sistema s pojavom pandemije COVID-19 na preizkušnji. Pri tem so v ospredje prišli nekateri pretekli pomisleki. Zmogljivosti delovne sile bi se lahko povečale z odpravo obstoječega pomanjkanja, zlasti medicinskih sester in delavcev v primarnem zdravstvenem varstvu. Splošno upravljanje zdravstvenega sistema in njegove zmogljivosti za integrirano zagotavljanje storitev v vseh fazah oskrbe bi bilo mogoče okrepiti z nadaljnjim izboljšanjem upravljanja podatkov in povečanjem uporabe orodij e-zdravja. V tem smislu je ob pandemiji COVID-19 prišlo do izraza dejstvo, da je treba še naprej krepiti odpornost in pripravljenost zdravstvenega sistema na krize z obravnavanjem takšnih strukturnih izzivov.

| (18) | Čeprav se je trg dela leta 2019 in na začetku leta 2020 še naprej izboljševal in je na splošno deloval dobro, je kriza zaradi COVID-19 povzročila zmanjšanje gospodarske rasti, privedla pa naj bi tudi to znatnega povišanja brezposelnosti. Sprejeta je bila vrsta gospodarskih ukrepov brez primere, katerih namen je zaščititi delovna mesta in možnosti za preživljanje ljudi ter čim bolj zmanjšati učinek na samozaposlene, MSP in velika podjetja. Da bi se ohranila delovna mesta, lahko delodajalci, ki ob krizi zaradi COVID-19 pričakujejo izgubo vsaj 20 % prihodkov, zaprosijo za nadomestilo (do 90 % stroškov za plače v podjetju, odvisno od izgube prihodkov), ki jim bo omogočilo, da bodo zaposlenim izplačali plače za tri mesece, kar je bilo še podaljšano za dodatne štiri mesece. Samozaposleni bodo lahko uporabili hitri postopek, s katerim bodo lahko zaprosili za dodatno dohodkovno podporo v višini minimalne socialne plače, ki jim bo pomagala pri kritju življenjskih stroškov za tri mesece, kar je bilo prav tako podaljšano za dodatne štiri mesece. |
| --- | --- |

(18)

Čeprav se je trg dela leta 2019 in na začetku leta 2020 še naprej izboljševal in je na splošno deloval dobro, je kriza zaradi COVID-19 povzročila zmanjšanje gospodarske rasti, privedla pa naj bi tudi to znatnega povišanja brezposelnosti. Sprejeta je bila vrsta gospodarskih ukrepov brez primere, katerih namen je zaščititi delovna mesta in možnosti za preživljanje ljudi ter čim bolj zmanjšati učinek na samozaposlene, MSP in velika podjetja. Da bi se ohranila delovna mesta, lahko delodajalci, ki ob krizi zaradi COVID-19 pričakujejo izgubo vsaj 20 % prihodkov, zaprosijo za nadomestilo (do 90 % stroškov za plače v podjetju, odvisno od izgube prihodkov), ki jim bo omogočilo, da bodo zaposlenim izplačali plače za tri mesece, kar je bilo še podaljšano za dodatne štiri mesece. Samozaposleni bodo lahko uporabili hitri postopek, s katerim bodo lahko zaprosili za dodatno dohodkovno podporo v višini minimalne socialne plače, ki jim bo pomagala pri kritju življenjskih stroškov za tri mesece, kar je bilo prav tako podaljšano za dodatne štiri mesece.

| (19) | Zmanjšanje učinka krize zaradi COVID-19 na zaposlovanje in socialne razmere najbolj prizadetih ljudi bi moralo biti del strategije za okrevanje. Kljub sprejetemu svežnju ukrepov za ohranitev delovnih mest so posledice bolj čutili ljudje, ki so v manj ugodnem položaju na trgu dela in/ali ranljivem socialnem položaju. Brezposelnost se je povišala, zlasti med ljudmi s prožnimi pogodbami, kot so mladi, delavci, zaposleni pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, in ljudje z migrantskim ozadjem. Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila tudi velike izzive v smislu dostopa do ustrezne socialne zaščite za samozaposlene, ki so pogosteje premalo (ali sploh niso) zavarovani za primer bolezni, invalidnosti, brezposelnosti in starosti. |
| --- | --- |

(19)

Zmanjšanje učinka krize zaradi COVID-19 na zaposlovanje in socialne razmere najbolj prizadetih ljudi bi moralo biti del strategije za okrevanje. Kljub sprejetemu svežnju ukrepov za ohranitev delovnih mest so posledice bolj čutili ljudje, ki so v manj ugodnem položaju na trgu dela in/ali ranljivem socialnem položaju. Brezposelnost se je povišala, zlasti med ljudmi s prožnimi pogodbami, kot so mladi, delavci, zaposleni pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, in ljudje z migrantskim ozadjem. Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila tudi velike izzive v smislu dostopa do ustrezne socialne zaščite za samozaposlene, ki so pogosteje premalo (ali sploh niso) zavarovani za primer bolezni, invalidnosti, brezposelnosti in starosti.

| (20) | Likvidnostna podpora v obliki posojil in jamstev za podjetja, zlasti MSP, je izredno pomembna. Posredniki jo morajo podjetjem dodeljevati učinkovito in hitro, hkrati pa je treba ohraniti odpornost podjetij. K izboljšanju denarnega toka MSP lahko dodatno prispevajo tudi odlogi plačil davkov in prispevkov za socialno varnost ter pospešitev pogodbenih plačil s strani javnih organov. Nova zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi bodo morda potrebovala posebno podporo, na primer v obliki kapitalskih vložkov javnih institucij in spodbud za sklade tveganega kapitala, da povečajo naložbe v ta podjetja. To bi tudi pomagalo preprečiti hitro odprodajo strateško pomembnih evropskih podjetij. Kot je dovoljeno z začasnim okvirom za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19 (8) in ob upoštevanju pogojev, določenih v njem, bi bilo treba podporo za lastniški ali navidezni lastniški kapital zagotoviti vsem podjetjem (9) in ne le tistim, ki ustrezajo opredelitvi Komisije za MSP. Ohraniti bi bilo treba tudi prizadevanja za zagotavljanje učinkovitih digitalnih javnih storitev in dostopa do njih za posameznike in podjetja. |
| --- | --- |

(20)

Likvidnostna podpora v obliki posojil in jamstev za podjetja, zlasti MSP, je izredno pomembna. Posredniki jo morajo podjetjem dodeljevati učinkovito in hitro, hkrati pa je treba ohraniti odpornost podjetij. K izboljšanju denarnega toka MSP lahko dodatno prispevajo tudi odlogi plačil davkov in prispevkov za socialno varnost ter pospešitev pogodbenih plačil s strani javnih organov. Nova zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi bodo morda potrebovala posebno podporo, na primer v obliki kapitalskih vložkov javnih institucij in spodbud za sklade tveganega kapitala, da povečajo naložbe v ta podjetja. To bi tudi pomagalo preprečiti hitro odprodajo strateško pomembnih evropskih podjetij. Kot je dovoljeno z začasnim okvirom za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19 (8) in ob upoštevanju pogojev, določenih v njem, bi bilo treba podporo za lastniški ali navidezni lastniški kapital zagotoviti vsem podjetjem (9) in ne le tistim, ki ustrezajo opredelitvi Komisije za MSP. Ohraniti bi bilo treba tudi prizadevanja za zagotavljanje učinkovitih digitalnih javnih storitev in dostopa do njih za posameznike in podjetja.

| (21) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Usmerjeni ukrepi politike, vključno z naložbami v sektorjih, ki imajo največje možnosti za povečanje potencialne rasti za širše gospodarstvo, lahko prispevajo k obravnavanju izzivov, ki so se z nedavno krizo zaradi COVID-19 povečali. Zlasti naložbe v raziskave in razvoj, ki so določene v politiki, temelječi na misijah, za glavne sektorje in inovacije (10), ter človeški kapital lahko pomagajo podpreti dolgoročno rast produktivnosti in ohraniti znatne inovacijske zmogljivosti. To velja zlasti za zagonska podjetja, podjetja v razširitveni fazi in inovativna MSP, ki so ključna za povečanje konkurenčnosti in ustvarjanje delovnih mest. Naložbe v pobude iz podnebnega sporazuma ter nacionalnega energetskega in podnebnega načrta Nizozemske za obravnavanje podnebnih sprememb in spodbujanje energetskega prehoda lahko pomembno prispevajo k širšim družbenim ciljem, vključno s potrebo po zagotavljanju trajnostne in z viri gospodarne gospodarske rasti. Poleg tega je treba vlagati v nova stanovanja, da bi se zmanjšalo trenutno pomanjkanje stanovanj. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Nizozemski lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Nizozemski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(21)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Usmerjeni ukrepi politike, vključno z naložbami v sektorjih, ki imajo največje možnosti za povečanje potencialne rasti za širše gospodarstvo, lahko prispevajo k obravnavanju izzivov, ki so se z nedavno krizo zaradi COVID-19 povečali. Zlasti naložbe v raziskave in razvoj, ki so določene v politiki, temelječi na misijah, za glavne sektorje in inovacije (10), ter človeški kapital lahko pomagajo podpreti dolgoročno rast produktivnosti in ohraniti znatne inovacijske zmogljivosti. To velja zlasti za zagonska podjetja, podjetja v razširitveni fazi in inovativna MSP, ki so ključna za povečanje konkurenčnosti in ustvarjanje delovnih mest. Naložbe v pobude iz podnebnega sporazuma ter nacionalnega energetskega in podnebnega načrta Nizozemske za obravnavanje podnebnih sprememb in spodbujanje energetskega prehoda lahko pomembno prispevajo k širšim družbenim ciljem, vključno s potrebo po zagotavljanju trajnostne in z viri gospodarne gospodarske rasti. Poleg tega je treba vlagati v nova stanovanja, da bi se zmanjšalo trenutno pomanjkanje stanovanj. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Nizozemski lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Nizozemski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (22) | Tehnične in digitalne spretnosti in znanja ter usposobljeni strokovnjaki so ključnega pomena za inovacijsko zmogljivost nizozemskega gospodarstva ter za trajnostno in vključujočo rast produktivnosti. Naložbe v osnovne in/ali digitalne spretnosti in znanja, izobraževanje in usposabljanje, vključno z možnostmi za izpopolnjevanje in prekvalificiranje za vse, so še naprej ključnega pomena za izboljšanje dostopa do trga dela, zlasti za povečanje trajnostne zaposljivosti ljudi, ki so na obrobju trga dela (vključno z ljudmi z migrantskim ozadjem in invalidi), hkrati pa tudi spodbujajo enake možnosti in dejavno vključevanje. |
| --- | --- |

(22)

Tehnične in digitalne spretnosti in znanja ter usposobljeni strokovnjaki so ključnega pomena za inovacijsko zmogljivost nizozemskega gospodarstva ter za trajnostno in vključujočo rast produktivnosti. Naložbe v osnovne in/ali digitalne spretnosti in znanja, izobraževanje in usposabljanje, vključno z možnostmi za izpopolnjevanje in prekvalificiranje za vse, so še naprej ključnega pomena za izboljšanje dostopa do trga dela, zlasti za povečanje trajnostne zaposljivosti ljudi, ki so na obrobju trga dela (vključno z ljudmi z migrantskim ozadjem in invalidi), hkrati pa tudi spodbujajo enake možnosti in dejavno vključevanje.

| (23) | Čeprav je Nizozemska sprejela ukrepe za obravnavo praks agresivnega davčnega načrtovanja, tako da je izvajala mednarodne in na evropski ravni predhodno dogovorjene pobude, pa visoka raven plačil dividend, licenčnin in obresti, izvršenih prek Nizozemske, kaže, da podjetja, ki izvajajo agresivno davčno načrtovanje, izrabljajo davčne predpise države. Velik delež neposrednih tujih naložb je v posesti subjektov za posebne namene. Odsotnost davčnih odtegljajev od licenčnin in obresti, plačanih v tujino (tj. plačila rezidentov Unije rezidentom tretjih držav), lahko privede do tega, da se ta plačila izognejo vsakršni obdavčitvi, četudi v jurisdikciji prejema niso obdavčena. Nedavno sprejeta reforma pogojnih davčnih odtegljajev na plačila licenčnin in obresti v primeru zlorabe ali plačil v jurisdikcije z nizko davčno stopnjo ali jurisdikcije, ki so na seznamu Unije z nekooperativnimi jurisdikcijami, ki se bo začela izvajati 1. januarja 2021, je pozitiven korak k zmanjšanju agresivnega davčnega načrtovanja, njeno učinkovitost pa bi bilo treba pozorno spremljati. |
| --- | --- |

(23)

Čeprav je Nizozemska sprejela ukrepe za obravnavo praks agresivnega davčnega načrtovanja, tako da je izvajala mednarodne in na evropski ravni predhodno dogovorjene pobude, pa visoka raven plačil dividend, licenčnin in obresti, izvršenih prek Nizozemske, kaže, da podjetja, ki izvajajo agresivno davčno načrtovanje, izrabljajo davčne predpise države. Velik delež neposrednih tujih naložb je v posesti subjektov za posebne namene. Odsotnost davčnih odtegljajev od licenčnin in obresti, plačanih v tujino (tj. plačila rezidentov Unije rezidentom tretjih držav), lahko privede do tega, da se ta plačila izognejo vsakršni obdavčitvi, četudi v jurisdikciji prejema niso obdavčena. Nedavno sprejeta reforma pogojnih davčnih odtegljajev na plačila licenčnin in obresti v primeru zlorabe ali plačil v jurisdikcije z nizko davčno stopnjo ali jurisdikcije, ki so na seznamu Unije z nekooperativnimi jurisdikcijami, ki se bo začela izvajati 1. januarja 2021, je pozitiven korak k zmanjšanju agresivnega davčnega načrtovanja, njeno učinkovitost pa bi bilo treba pozorno spremljati.

| (24) | Pred kratkim je bilo v afere s pranjem denarja vpletenih več nizozemskih finančnih institucij. Kljub nedavnim prizadevanjem ti primeri opozarjajo, da je treba dodatno okrepiti nadzor nad finančnimi institucijami ter preiskovati in kazensko preganjati primere pranja denarja. Zunaj finančnega sektorja veliko tveganje pranja denarja predstavljajo tudi odprtost nizozemskega gospodarstva za neposredne tuje naložbe in zapletene pravne strukture v državi. Zaradi neusklajenosti med nizko stopnjo poročanja o nenavadnih transakcijah s strani ponudnikov storitev za sklade ali podjetja in davčnih svetovalcev ter visoko stopnjo njihove izpostavljenosti tveganju je potreben sorazmeren nadzor. Zaradi široke prisotnosti zapletenih pravnih struktur je dobro delovanje registra dejanskega lastništva ključnega pomena za preprečevanje zlorabe takih subjektov, vendar register še ni bil vzpostavljen. |
| --- | --- |

(24)

Pred kratkim je bilo v afere s pranjem denarja vpletenih več nizozemskih finančnih institucij. Kljub nedavnim prizadevanjem ti primeri opozarjajo, da je treba dodatno okrepiti nadzor nad finančnimi institucijami ter preiskovati in kazensko preganjati primere pranja denarja. Zunaj finančnega sektorja veliko tveganje pranja denarja predstavljajo tudi odprtost nizozemskega gospodarstva za neposredne tuje naložbe in zapletene pravne strukture v državi. Zaradi neusklajenosti med nizko stopnjo poročanja o nenavadnih transakcijah s strani ponudnikov storitev za sklade ali podjetja in davčnih svetovalcev ter visoko stopnjo njihove izpostavljenosti tveganju je potreben sorazmeren nadzor. Zaradi široke prisotnosti zapletenih pravnih struktur je dobro delovanje registra dejanskega lastništva ključnega pomena za preprečevanje zlorabe takih subjektov, vendar register še ni bil vzpostavljen.

| (25) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, tudi pri ukrepih za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnih strategijah v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(25)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, tudi pri ukrepih za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnih strategijah v zvezi z njo.

| (26) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Nizozemska prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(26)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Nizozemska prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (27) | Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Nizozemska bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine. |
| --- | --- |

(27)

Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Nizozemska bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine.

| (28) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Nizozemske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Nizozemsko v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Nizozemskem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(28)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Nizozemske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Nizozemsko v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Nizozemskem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (29) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (11) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj. |
| --- | --- |

(29)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (11) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

| (30) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s posledicami pandemije COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je opredelila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilu 3 – |
| --- | --- |

(30)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s posledicami pandemije COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je opredelila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilu 3 –

PRIPOROČA, da Nizozemska v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Okrepi odpornost zdravstvenega sistema, med drugim tudi z odpravo obstoječega pomanjkanja zdravstvenih delavcev in povečanjem uporabe ustreznih orodij e-zdravja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ublaži učinek krize zaradi COVID-19 na zaposlovanje in socialne razmere ter spodbuja ustrezno socialno zaščito za samozaposlene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva. Osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na razvoj digitalnih spretnosti in znanj, trajnostno infrastrukturo, čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije ter ciljno usmerjene raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | v celoti obravnava elemente davčnega sistema, ki omogočajo agresivno davčno načrtovanje, predvsem pri plačilih v tujino, in sicer zlasti z izvajanjem sprejetih ukrepov in zagotavljanjem njihove učinkovitosti. Zagotovi učinkovit nadzor in izvrševanje okvira za preprečevanje pranja denarja. |
| --- | --- |

4.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 112.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  Proračunski memorandum 2020 (Voorjaarsnota 2020), ki ga je minister za finance Wopke Hoekstra 25. aprila 2020 predložil v pregled poslanski zbornici.

7

Voorjaarsnota

(8)  UL C 91I, 20.3.2020, str. 1.

8

(9)  Med drugim tudi zagonskim podjetjem in podjetjem v razširitveni fazi, ki imajo konkurenčne poslovne modele, vendar pandemija COVID-19 negativno vpliva na njihove denarne tokove.

9

(10)  Cilj tega novega pristopa politike je dodatno okrepiti naložbe v raziskave in razvoj, da bi se dosegli dolgoročni cilji glede ključnih družbenih izzivov, ki so razdeljeni na štiri „misije“: (i) energijski prehod in trajnost; (ii) kmetijstvo, voda in hrana; (iii) zdravje in oskrba ter (iv) varnost. Ta politika se obravnava kot ključna prednostna naloga za povečanje konkurenčnosti in reševanje družbenih izzivov (Ministrstvo za gospodarske zadeve (EZK) (2018), Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact, Rijksoverheid, Haag.)

10

Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact

(11)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

11

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/129 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/129

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Avstrije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2020

(2020/C 282/20)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Avstrija ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Avstrija ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja.

| (2) | Poročilo o državi za Avstrijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Avstrije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Avstrije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Avstrijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Avstrije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Avstrije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so predvsem v zdravstvenem sektorju potrebni vzdržni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so predvsem v zdravstvenem sektorju potrebni vzdržni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Avstrija se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Avstrija se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije, zlasti v regijah, ki se izrazito opirajo na turizem, po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah. To pomeni tveganje poglabljanja regionalnih razlik v Avstriji. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije, zlasti v regijah, ki se izrazito opirajo na turizem, po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah. To pomeni tveganje poglabljanja regionalnih razlik v Avstriji. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Avstrija je 14. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 30. aprila 2020 pa program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Avstrija je 14. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 30. aprila 2020 pa program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Avstrijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. |
| --- | --- |

(11)

Za Avstrijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga.

| (12) | V tehnični posodobitvi programa stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,7 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 8,0 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 1,9 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 70,4 % BDP v letu 2019 povečal na 81,4 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

V tehnični posodobitvi programa stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,7 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 8,0 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 1,9 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 70,4 % BDP v letu 2019 povečal na 81,4 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (13) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Avstrija v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 5,0 % BDP. Ukrepi vključujejo krepitev storitev zdravstvenega varstva, nujno pomoč podjetjem v težavah in ureditve skrajšanega delovnega časa. Poleg tega je Avstrija napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 5,0 % BDP. Navedeni ukrepi vključujejo odloge plačila dohodnine in davka od dohodkov pravnih oseb (2,6 % BDP) ter poroštva za posojila (2,4 % BDP). Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Avstrija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(13)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Avstrija v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 5,0 % BDP. Ukrepi vključujejo krepitev storitev zdravstvenega varstva, nujno pomoč podjetjem v težavah in ureditve skrajšanega delovnega časa. Poleg tega je Avstrija napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 5,0 % BDP. Navedeni ukrepi vključujejo odloge plačila dohodnine in davka od dohodkov pravnih oseb (2,6 % BDP) ter poroštva za posojila (2,4 % BDP). Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Avstrija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (14) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Avstrije v letu 2020 znašal –6,1 % BDP, v letu 2021 pa –1,9 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 78,8 % BDP v letu 2020 in 75,8 % v letu 2021. |
| --- | --- |

(14)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Avstrije v letu 2020 znašal –6,1 % BDP, v letu 2021 pa –1,9 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 78,8 % BDP v letu 2020 in 75,8 % v letu 2021.

| (15) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Avstrija v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Avstrija v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

| (16) | Avstrijska vlada je sprejela edinstvene ukrepe za obvladovanje širjenja COVID-19. Uvedla je stroga pravila za karanteno in omejevanje socialnih stikov ter dala na voljo znatna sredstva za zdravstveni sistem za nakup opreme in blaga, okrepitev laboratorijskih zmogljivosti ter zmogljivosti zaposlovanja. Primarno zdravstveno varstvo se je znašlo pod izjemnim pritiskom zaradi brezprimernega povečanja potreb po posvetovanjih na daljavo, zdravniških pregledih in zahtevah za obiske na domu. Hiter izbruh COVID-19 je močno vplival na avstrijsko gospodarstvo. Nacionalni in mednarodni zajezitveni ukrepi proti virusu so prizadeli tako povpraševanje kot tudi ponudbo, kar je privedlo do široko osnovanega gospodarskega upada. BDP naj bi se tako v letu 2020 zmanjšal za 5,5 %, kar je več kot med gospodarsko in finančno krizo v letih 2008 in 2009. Zaradi razmeroma hitrega upada novih okužb je bila Avstrija ena od prvih držav članic, ki so za sredino aprila napovedale rahljanje zajezitvenih ukrepov. Vlada je za preprečitev dolgotrajne gospodarske škode in ublažitev zaposlitvenih in socialnih učinkov krize sprejela celovit sveženj ukrepov za podporo avstrijskemu gospodarstvu (v vrednosti približno 10 % BDP). Sveženj vključuje shemo skrajšanega delovnega časa (Kurzarbeit), v okviru katere se lahko delovni čas v določenem obdobju v povprečju zmanjša za do 90 %, delodajalcem pa se povrne 80 % do 90 % zadnjega neto dohodka zaposlenega, odvisno od zadnjega bruto dohodka. Celovit sklop ukrepov za podjetja in samozaposlene je namenjen preprečevanju začasnih likvidnostnih težav in zagotavlja neposredno podporo zlasti močno prizadetim podjetjem in industrijskim panogam s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih (MSP). Ti ukrepi vključujejo transferje, likvidnostno podporo prek posojil, poroštev, kapitalskih injekcij in odlogov plačila davkov. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. |
| --- | --- |

(16)

Avstrijska vlada je sprejela edinstvene ukrepe za obvladovanje širjenja COVID-19. Uvedla je stroga pravila za karanteno in omejevanje socialnih stikov ter dala na voljo znatna sredstva za zdravstveni sistem za nakup opreme in blaga, okrepitev laboratorijskih zmogljivosti ter zmogljivosti zaposlovanja. Primarno zdravstveno varstvo se je znašlo pod izjemnim pritiskom zaradi brezprimernega povečanja potreb po posvetovanjih na daljavo, zdravniških pregledih in zahtevah za obiske na domu. Hiter izbruh COVID-19 je močno vplival na avstrijsko gospodarstvo. Nacionalni in mednarodni zajezitveni ukrepi proti virusu so prizadeli tako povpraševanje kot tudi ponudbo, kar je privedlo do široko osnovanega gospodarskega upada. BDP naj bi se tako v letu 2020 zmanjšal za 5,5 %, kar je več kot med gospodarsko in finančno krizo v letih 2008 in 2009. Zaradi razmeroma hitrega upada novih okužb je bila Avstrija ena od prvih držav članic, ki so za sredino aprila napovedale rahljanje zajezitvenih ukrepov. Vlada je za preprečitev dolgotrajne gospodarske škode in ublažitev zaposlitvenih in socialnih učinkov krize sprejela celovit sveženj ukrepov za podporo avstrijskemu gospodarstvu (v vrednosti približno 10 % BDP). Sveženj vključuje shemo skrajšanega delovnega časa (Kurzarbeit), v okviru katere se lahko delovni čas v določenem obdobju v povprečju zmanjša za do 90 %, delodajalcem pa se povrne 80 % do 90 % zadnjega neto dohodka zaposlenega, odvisno od zadnjega bruto dohodka. Celovit sklop ukrepov za podjetja in samozaposlene je namenjen preprečevanju začasnih likvidnostnih težav in zagotavlja neposredno podporo zlasti močno prizadetim podjetjem in industrijskim panogam s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih (MSP). Ti ukrepi vključujejo transferje, likvidnostno podporo prek posojil, poroštev, kapitalskih injekcij in odlogov plačila davkov. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja.

| (17) | Avstrijski zdravstveni sistem pandemijo COVID-19 zaenkrat uspešno obvladuje. Širjenje storitev primarne in ambulantne oskrbe s poudarkom na spodbujanju zdravja in preprečevanju bolezni bi pripomoglo k nadaljnjemu izboljšanju zdravja prebivalstva. Stroškovna učinkovitost bi se lahko povečala z učinkovitejšimi javnimi naročili in generičnimi zdravili, pri čemer bi se ohranili standardi visoke kakovosti. Poleg tega se avstrijski sistem dolgotrajne oskrbe sooča s strukturnimi in fiskalnimi izzivi, ki se doslej še niso poglobljeno obravnavali. Sistem zagotavlja razmeroma visokokakovostne storitve, vendar se sooča s kadrovskimi izzivi, ki so v sedanji krizi postali še bolj opazni in očitni. Sektor dolgotrajne oskrbe je močno odvisen od delavcev iz drugih držav članic, kar kaže na potrebo po zagotovitvi prostega pretoka čezmejnih delavcev. Poleg tega bi ustrezno plačilo lahko prispevalo k večji privlačnosti dela negovalnega osebja. |
| --- | --- |

(17)

Avstrijski zdravstveni sistem pandemijo COVID-19 zaenkrat uspešno obvladuje. Širjenje storitev primarne in ambulantne oskrbe s poudarkom na spodbujanju zdravja in preprečevanju bolezni bi pripomoglo k nadaljnjemu izboljšanju zdravja prebivalstva. Stroškovna učinkovitost bi se lahko povečala z učinkovitejšimi javnimi naročili in generičnimi zdravili, pri čemer bi se ohranili standardi visoke kakovosti. Poleg tega se avstrijski sistem dolgotrajne oskrbe sooča s strukturnimi in fiskalnimi izzivi, ki se doslej še niso poglobljeno obravnavali. Sistem zagotavlja razmeroma visokokakovostne storitve, vendar se sooča s kadrovskimi izzivi, ki so v sedanji krizi postali še bolj opazni in očitni. Sektor dolgotrajne oskrbe je močno odvisen od delavcev iz drugih držav članic, kar kaže na potrebo po zagotovitvi prostega pretoka čezmejnih delavcev. Poleg tega bi ustrezno plačilo lahko prispevalo k večji privlačnosti dela negovalnega osebja.

| (18) | Davčna politika ima pomembno vlogo pri podpiranju gospodinjstev in podjetij med obdobjem veljavnosti ukrepov za zajezitev COVID-19 in bo ključna pri spodbujanju okrevanja gospodarstva po krizi zaradi COVID-19. Za davčno mešanico Avstrije je značilna visoka obremenitev dela, medtem ko je potencial prihodkov iz davkov, povezanih s premoženjem, in okoljskih davkov še vedno v veliki meri neizkoriščen, davki na potrošnjo pa bi lahko postali učinkovitejši. Davčne reforme bi lahko prispevale k prehodu davčne mešanice na vire, ki manj škodijo vključujoči in trajnostni rasti, ter zagotovile trdno podlago za okrevanje. Nezadostna uporaba trošarin na alkohol in tobak ter davkov na onesnaževanje in porabo virov pomeni, da obstajajo neizkoriščeni usmerjevalni učinki in potencial za prihodke. Neenakomerna, a na splošno nizka raven obdavčitve energije ogroža njeno učinkovitost in uspešnost kot orodja politike za spodbujanje okolju prijazne potrošnje. Dosledna obdavčitev emisij CO2 bi zlasti omogočila večjo konkurenčnost podnebju prijaznih virov energije in zagotovila fiskalni manevrski prostor za zmanjšanje bolj izkrivljajočih davkov. Višji davki na energijo, povezani s CO2, bi pomagali internalizirati socialne stroške onesnaževanja, potrošnike usmerjati k večji uporabi obnovljivih virov energije in vlagatelje spodbujati k naložbam v podnebju prijazne tehnologije. Poleg tega bi večja uporaba davkov, povezanih s premoženjem, lahko pripomogla k pravičnejšemu davčnemu sistemu, zlasti glede na vztrajno visoko stopnjo premoženjske neenakosti v Avstriji. Zlasti periodični davki na nepremičnine in davki na dediščino so se izkazali kot razmeroma rasti naklonjeni in progresivni ter se ne bi smeli spregledati pri ustvarjanju davčnih prihodkov za konsolidacijo javnih financ. |
| --- | --- |

(18)

Davčna politika ima pomembno vlogo pri podpiranju gospodinjstev in podjetij med obdobjem veljavnosti ukrepov za zajezitev COVID-19 in bo ključna pri spodbujanju okrevanja gospodarstva po krizi zaradi COVID-19. Za davčno mešanico Avstrije je značilna visoka obremenitev dela, medtem ko je potencial prihodkov iz davkov, povezanih s premoženjem, in okoljskih davkov še vedno v veliki meri neizkoriščen, davki na potrošnjo pa bi lahko postali učinkovitejši. Davčne reforme bi lahko prispevale k prehodu davčne mešanice na vire, ki manj škodijo vključujoči in trajnostni rasti, ter zagotovile trdno podlago za okrevanje. Nezadostna uporaba trošarin na alkohol in tobak ter davkov na onesnaževanje in porabo virov pomeni, da obstajajo neizkoriščeni usmerjevalni učinki in potencial za prihodke. Neenakomerna, a na splošno nizka raven obdavčitve energije ogroža njeno učinkovitost in uspešnost kot orodja politike za spodbujanje okolju prijazne potrošnje. Dosledna obdavčitev emisij CO2 bi zlasti omogočila večjo konkurenčnost podnebju prijaznih virov energije in zagotovila fiskalni manevrski prostor za zmanjšanje bolj izkrivljajočih davkov. Višji davki na energijo, povezani s CO2, bi pomagali internalizirati socialne stroške onesnaževanja, potrošnike usmerjati k večji uporabi obnovljivih virov energije in vlagatelje spodbujati k naložbam v podnebju prijazne tehnologije. Poleg tega bi večja uporaba davkov, povezanih s premoženjem, lahko pripomogla k pravičnejšemu davčnemu sistemu, zlasti glede na vztrajno visoko stopnjo premoženjske neenakosti v Avstriji. Zlasti periodični davki na nepremičnine in davki na dediščino so se izkazali kot razmeroma rasti naklonjeni in progresivni ter se ne bi smeli spregledati pri ustvarjanju davčnih prihodkov za konsolidacijo javnih financ.

| (19) | Avstrija se je dobro odrezala pri pregledu socialnih kazalnikov, ki podpirajo evropski steber socialnih pravic, vrzeli v pokritosti pa lahko pomenijo premajhno zaščito dohodkov za ranljive skupine v času krize zaradi COVID-19, zaradi česar bi lahko bili potrebni dodatni ukrepi. Brezposelnost mladih se povečuje, pri čemer so brezposelni, dolgotrajno brezposelni, nestandardni delavci in ljudje, rojeni v tujini, zlasti izpostavljeni tveganju revščine. Aktivne politike trga dela, ki zagotavljajo možnosti vseživljenjskega učenja in izpopolnjevanje, bodo še naprej ključnega pomena. Okoliščine, v katerih je potrebno izobraževanje na daljavo, so zlasti prizadele prikrajšane učence, vključno z invalidnimi učenci. Vsaj 10 % učencev, mlajših od 15 let, nima dostopa do virtualnega učnega okolja, vendar je avstrijska vlada v odziv na krizo zaradi COVID-19 sprejela blažilne ukrepe in ogroženim učencem zagotovila računalnike. Že obstoječe neenakosti pri stopnjah izobrazbe, ki so povezane s socialno-ekonomskim in migrantskim ozadjem, pa se lahko še povečajo. Strategija za okrevanje, ki izboljšuje dostop do vključujočih in kakovostnih vzgoje in varstva predšolskih otrok, za katera se je izkazalo, da odpravljata socialno prikrajšanost, bi srednje- in dolgoročno zagotovila socialno-ekonomske koristi ter ženskam odprla možnosti za poln dostop do trga dela. Skupna stopnja zaposlenosti žensk je bila pred krizo visoka, vendar je skoraj polovica od njih delala s krajšim delovnim časom (kar je povezano s kratkim obratovalnim časom šol in ustanov za varstvo otrok), kar povzroča precejšnjo neprilagojeno plačno vrzel med spoloma. |
| --- | --- |

(19)

Avstrija se je dobro odrezala pri pregledu socialnih kazalnikov, ki podpirajo evropski steber socialnih pravic, vrzeli v pokritosti pa lahko pomenijo premajhno zaščito dohodkov za ranljive skupine v času krize zaradi COVID-19, zaradi česar bi lahko bili potrebni dodatni ukrepi. Brezposelnost mladih se povečuje, pri čemer so brezposelni, dolgotrajno brezposelni, nestandardni delavci in ljudje, rojeni v tujini, zlasti izpostavljeni tveganju revščine. Aktivne politike trga dela, ki zagotavljajo možnosti vseživljenjskega učenja in izpopolnjevanje, bodo še naprej ključnega pomena. Okoliščine, v katerih je potrebno izobraževanje na daljavo, so zlasti prizadele prikrajšane učence, vključno z invalidnimi učenci. Vsaj 10 % učencev, mlajših od 15 let, nima dostopa do virtualnega učnega okolja, vendar je avstrijska vlada v odziv na krizo zaradi COVID-19 sprejela blažilne ukrepe in ogroženim učencem zagotovila računalnike. Že obstoječe neenakosti pri stopnjah izobrazbe, ki so povezane s socialno-ekonomskim in migrantskim ozadjem, pa se lahko še povečajo. Strategija za okrevanje, ki izboljšuje dostop do vključujočih in kakovostnih vzgoje in varstva predšolskih otrok, za katera se je izkazalo, da odpravljata socialno prikrajšanost, bi srednje- in dolgoročno zagotovila socialno-ekonomske koristi ter ženskam odprla možnosti za poln dostop do trga dela. Skupna stopnja zaposlenosti žensk je bila pred krizo visoka, vendar je skoraj polovica od njih delala s krajšim delovnim časom (kar je povezano s kratkim obratovalnim časom šol in ustanov za varstvo otrok), kar povzroča precejšnjo neprilagojeno plačno vrzel med spoloma.

| (20) | Učinkovitost podpornih ukrepov v zvezi s COVID-19 pri razbremenitvi podjetij v stiski, ohranjanju poslovnega okolja in preprečevanju insolventnosti je odvisna od tega, kako hitro in nebirokratsko jih bodo izvedli javni organi in posredniki. Zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi bodo morda potrebovala posebno podporo, na primer v obliki kapitalskih vložkov javnih institucij in spodbud za sklade tveganega kapitala, da bi več vlagali v tovrstna podjetja. To bi moralo okrepiti tista podjetja, ki so bistvenega pomena za okrevanje gospodarstva, pa tudi preprečiti hitro odprodajo strateško pomembnih evropskih podjetij. Podjetja v stiski, zlasti manjša, poleg finančne podpore potrebujejo spodbudno poslovno okolje. Upravno breme in gostota predpisov nalagata podjetjem stroške, ki si jih v tem času privoščijo še toliko težje kot sicer. Prizadevanja za zmanjšanje nepotrebnih bremen in zagotavljanje učinkovitih digitalnih javnih storitev so učinkovit način zagotavljanja takojšnje in oprijemljive pomoči podjetjem in ne obremenjujejo davkoplačevalcev. Insolvenčni okvir bi moral biti usmerjen k preprečevanju, pa tudi k hitremu prenehanju poslovanja podjetij in omogočanju druge priložnosti. Podjetjem v času, ko nastajajo motnje na notranjem trgu, pomagajo mreže za reševanje sporov, kot je SOLVIT, ki pa za to potrebujejo ustrezna sredstva. |
| --- | --- |

(20)

Učinkovitost podpornih ukrepov v zvezi s COVID-19 pri razbremenitvi podjetij v stiski, ohranjanju poslovnega okolja in preprečevanju insolventnosti je odvisna od tega, kako hitro in nebirokratsko jih bodo izvedli javni organi in posredniki. Zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi bodo morda potrebovala posebno podporo, na primer v obliki kapitalskih vložkov javnih institucij in spodbud za sklade tveganega kapitala, da bi več vlagali v tovrstna podjetja. To bi moralo okrepiti tista podjetja, ki so bistvenega pomena za okrevanje gospodarstva, pa tudi preprečiti hitro odprodajo strateško pomembnih evropskih podjetij. Podjetja v stiski, zlasti manjša, poleg finančne podpore potrebujejo spodbudno poslovno okolje. Upravno breme in gostota predpisov nalagata podjetjem stroške, ki si jih v tem času privoščijo še toliko težje kot sicer. Prizadevanja za zmanjšanje nepotrebnih bremen in zagotavljanje učinkovitih digitalnih javnih storitev so učinkovit način zagotavljanja takojšnje in oprijemljive pomoči podjetjem in ne obremenjujejo davkoplačevalcev. Insolvenčni okvir bi moral biti usmerjen k preprečevanju, pa tudi k hitremu prenehanju poslovanja podjetij in omogočanju druge priložnosti. Podjetjem v času, ko nastajajo motnje na notranjem trgu, pomagajo mreže za reševanje sporov, kot je SOLVIT, ki pa za to potrebujejo ustrezna sredstva.

| (21) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Te naložbe bodo najučinkovitejše, če bodo osredotočene na inovacije, digitalizacijo in prehod na zeleno gospodarstvo, da bi se povečala produktivnost in zagotovila trajnostna konkurenčnost. Avstrijska intenzivnost raziskav in razvoja je med najvišjimi v Uniji, vendar država zaostaja za vodilnimi na področju inovacij v smislu rezultatov inovacij. Ker so proračuni za raziskave številnih podjetij zdaj pod pritiskom, je še pomembneje, da iz prizadevanj Avstrije na področju raziskav in razvoja nastanejo odlična znanost in vrhunske inovacije, da se ohranijo javne naložbe v temeljne in uporabne raziskave ter zagotovi lastniško financiranje za inovativna podjetja v razširitveni fazi. Digitalizacija je še naprej bistvenega pomena za odpiranje gospodarstva in pripravo na „novo normalnost“ po koncu omejitvenih ukrepov v zvezi s COVID-19. Šibka razširjenost digitalnih tehnologij in poslovnih modelov med manjšimi podjetji pomeni ozko grlo za rast produktivnosti. Čeprav so Avstrijci na področju digitalnih znanj in spretnosti na splošno nad povprečjem EU, ni dovolj diplomantov računalništva, da bi zapolnili vsa razpoložljiva delovna mesta. Za širitev e-trgovanja, dela od doma in e-uprave bo na primer potrebnih več naložb v infrastrukturo (vključno s 5G in podeželskimi širokopasovnimi povezavami), opremo ter znanja in spretnosti. |
| --- | --- |

(21)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Te naložbe bodo najučinkovitejše, če bodo osredotočene na inovacije, digitalizacijo in prehod na zeleno gospodarstvo, da bi se povečala produktivnost in zagotovila trajnostna konkurenčnost. Avstrijska intenzivnost raziskav in razvoja je med najvišjimi v Uniji, vendar država zaostaja za vodilnimi na področju inovacij v smislu rezultatov inovacij. Ker so proračuni za raziskave številnih podjetij zdaj pod pritiskom, je še pomembneje, da iz prizadevanj Avstrije na področju raziskav in razvoja nastanejo odlična znanost in vrhunske inovacije, da se ohranijo javne naložbe v temeljne in uporabne raziskave ter zagotovi lastniško financiranje za inovativna podjetja v razširitveni fazi. Digitalizacija je še naprej bistvenega pomena za odpiranje gospodarstva in pripravo na „novo normalnost“ po koncu omejitvenih ukrepov v zvezi s COVID-19. Šibka razširjenost digitalnih tehnologij in poslovnih modelov med manjšimi podjetji pomeni ozko grlo za rast produktivnosti. Čeprav so Avstrijci na področju digitalnih znanj in spretnosti na splošno nad povprečjem EU, ni dovolj diplomantov računalništva, da bi zapolnili vsa razpoložljiva delovna mesta. Za širitev e-trgovanja, dela od doma in e-uprave bo na primer potrebnih več naložb v infrastrukturo (vključno s 5G in podeželskimi širokopasovnimi povezavami), opremo ter znanja in spretnosti.

| (22) | Za preobrazbo Avstrije v podnebno nevtralno gospodarstvo bodo potrebne tudi obsežne zasebne in javne naložbe v daljšem obdobju. V avstrijskem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu so opredeljeni veliki izzivi pri doseganju cilja Avstrije za leto 2030 glede emisij toplogrednih plinov, ki niso zajete s sistemom Unije za trgovanje z emisijami. Izboljšanje produktivnosti virov je ključno gonilo za prihodnjo rast ob hkratnem zmanjševanju vplivov na okolje. Zmanjšanje emisij, povezanih s prometom, je bistveno za doseganje standardov kakovosti zraka in podnebnih ciljev. Dajanje prednosti naložbam v podporo zelenemu prehodu in nove naložbe na tem področju bodo prispevale k ustvarjanju novih zelenih delovnih mest in zagonu gospodarstva ob izhodu iz kriznega upravljanja zaradi COVID-19. Naložbe v ekoinovacije bi spodbudile rast produktivnosti in zmanjšale ekološki odtis Avstrije. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Avstriji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Avstriji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(22)

Za preobrazbo Avstrije v podnebno nevtralno gospodarstvo bodo potrebne tudi obsežne zasebne in javne naložbe v daljšem obdobju. V avstrijskem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu so opredeljeni veliki izzivi pri doseganju cilja Avstrije za leto 2030 glede emisij toplogrednih plinov, ki niso zajete s sistemom Unije za trgovanje z emisijami. Izboljšanje produktivnosti virov je ključno gonilo za prihodnjo rast ob hkratnem zmanjševanju vplivov na okolje. Zmanjšanje emisij, povezanih s prometom, je bistveno za doseganje standardov kakovosti zraka in podnebnih ciljev. Dajanje prednosti naložbam v podporo zelenemu prehodu in nove naložbe na tem področju bodo prispevale k ustvarjanju novih zelenih delovnih mest in zagonu gospodarstva ob izhodu iz kriznega upravljanja zaradi COVID-19. Naložbe v ekoinovacije bi spodbudile rast produktivnosti in zmanjšale ekološki odtis Avstrije. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Avstriji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Avstriji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (23) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(23)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

| (24) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Avstrija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(24)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Avstrija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (25) | Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Avstrija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine. |
| --- | --- |

(25)

Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Avstrija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine.

| (26) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Avstrije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Avstrijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Avstriji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(26)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Avstrije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Avstrijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Avstriji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (27) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj – |
| --- | --- |

(27)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

PRIPOROČA, da Avstrija v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Izboljša odpornost zdravstvenega sistema s krepitvijo javnega zdravja in primarnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zagotovi enake možnosti, kar zadeva izobraževanje in povečan obseg digitalnega učenja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zagotovi učinkovito izvajanje likvidnostnih in podpornih ukrepov, zlasti za mala in srednja podjetja, ter zmanjša upravno in regulativno breme. Da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na temeljne in uporabne raziskave, pa tudi na inovacije, trajnostni promet ter čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zagotovi, da bo davčna mešanica bolj učinkovita in bo bolj podpirala vključujočo in trajnostno rast. |
| --- | --- |

4.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 117.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/135 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/135

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Poljske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2020

(2020/C 282/21)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Poljska ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Poljska ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

| (2) | Poročilo o državi za Poljsko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Poljske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Poljske pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Poljsko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Poljske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Poljske pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize.Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize.Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Poljska se spodbuja, naj v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Poljska se spodbuja, naj v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah. To pomeni tveganje poglabljanja teritorialnih razlik na Poljskem. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah. To pomeni tveganje poglabljanja teritorialnih razlik na Poljskem. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Poljska je 29. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 30. aprila 2020 pa konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Poljska je 29. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 30. aprila 2020 pa konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Poljsko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(11)

Za Poljsko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast.

| (12) | Svet je 13. julija 2018 Poljski priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (7) v letu 2019 ne bo presegla 4,2 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % bruto domačega proizvoda (BDP). Celovita ocena Komisije potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2019 ter za leti 2018 in 2019 skupaj. Vendar glede na uporabo splošne odstopne klavzule nadaljnji ukrepi v okviru postopka zaradi znatnega odklona za Poljsko niso upravičeni. |
| --- | --- |

(12)

Svet je 13. julija 2018 Poljski priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (7) v letu 2019 ne bo presegla 4,2 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % bruto domačega proizvoda (BDP). Celovita ocena Komisije potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2019 ter za leti 2018 in 2019 skupaj. Vendar glede na uporabo splošne odstopne klavzule nadaljnji ukrepi v okviru postopka zaradi znatnega odklona za Poljsko niso upravičeni.

| (13) | V konvergenčnem programu za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 0,7 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 8,4 % BDP v letu 2020. Dolg sektorja država kot odstotek BDP naj bi se po zmanjšanju na 46,0 % BDP v letu 2019 povečal na 55,2 % v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

V konvergenčnem programu za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 0,7 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 8,4 % BDP v letu 2020. Dolg sektorja država kot odstotek BDP naj bi se po zmanjšanju na 46,0 % BDP v letu 2019 povečal na 55,2 % v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (14) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Poljska v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na konvergenčni program za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 3,2 % BDP in vključujejo nadomestila za samozaposlene in zaposlene po nestandardnih pogodbah o zaposlitvi, izvzetje podjetij iz prispevkov za socialno varnost (plača jih država), in subvencije za plače za nekatera podjetja. Poleg tega je Poljska napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem, kot so poroštva za kredite za podjetja. Fiskalni učinek proračunskih ukrepov iz konvergenčnega programa je drugačen predvsem zaradi obravnave kreditov za podjetja. V skladu z napovedmi organov spomladanska napoved Komisije 2020 temelji na predpostavki, da bodo krediti v višini približno 2,75 odstotne točke BDP pretvorjeni v subvencije in tako zabeleženi kot odhodki v letu 2020. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Poljska, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(14)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Poljska v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na konvergenčni program za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 3,2 % BDP in vključujejo nadomestila za samozaposlene in zaposlene po nestandardnih pogodbah o zaposlitvi, izvzetje podjetij iz prispevkov za socialno varnost (plača jih država), in subvencije za plače za nekatera podjetja. Poleg tega je Poljska napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem, kot so poroštva za kredite za podjetja. Fiskalni učinek proračunskih ukrepov iz konvergenčnega programa je drugačen predvsem zaradi obravnave kreditov za podjetja. V skladu z napovedmi organov spomladanska napoved Komisije 2020 temelji na predpostavki, da bodo krediti v višini približno 2,75 odstotne točke BDP pretvorjeni v subvencije in tako zabeleženi kot odhodki v letu 2020. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Poljska, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (15) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Poljske v letu 2020 znašal –9,5 % BDP, v letu 2021 pa –3,8 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP. |
| --- | --- |

(15)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Poljske v letu 2020 znašal –9,5 % BDP, v letu 2021 pa –3,8 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP.

| (16) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Poljska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Poljska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

| (17) | Izbruh COVID-19 je Poljsko potisnil v nove socialne in gospodarske razmere. Prvič v skoraj treh desetletjih je za leto 2020 napovedana recesija. Po podatkih, ki jih je predložila vlada, je bil vpliv pandemije na zdravje prebivalstva razmeroma majhen, tudi zaradi zgodnjega sprejetja ukrepov brez primere, kot sta stroga karantena in omejevanje socialnih stikov. Doslej so bile najbolj negativne posledice ugotovljene v storitvenem sektorju (tudi prometu, trgovini na drobno in debelo ter prostočasnih dejavnostih) in v proizvodnih dejavnostih zaradi motenj v dobavnih verigah. Da bi izravnala gospodarski učinek naloženih omejitev, je vlada uvedla sklop ukrepov v vrednosti približno 9 % BDP Poljske (ukrepi, ki povečujejo primanjkljaj, in likvidnostni ukrepi skupaj), ki vključuje financiranje Unije. Sklop ukrepov podpira tudi centralna banka Poljske z ukrepi za zagotavljanje likvidnosti. Vladna podpora se osredotoča na kratkoročno stabilizacijo gospodarstva s podpiranjem dohodkov zaposlenih, zagotavljanjem financiranja podjetjem, ki so se jim zmanjšali prihodki, krepitvijo odpornosti in odzivnosti zdravstvenega sektorja ter krepitvijo finančnega sistema. Vključuje tudi naložbeni program v podporo okrevanju gospodarstva v srednjeročnem obdobju. Javne zahteve po odzivu politike, med drugim z oprostitvijo plačil prispevkov za socialno varnost, nadomestili za zaposlene v podjetjih, ki začasno ustavljajo dejavnost, ter dostopom do kreditov za mikropodjetja, so velike. Pričakuje se, da bo pandemija COVID-19 prispevala k zmanjšanju BDP za 4,3 % v letu 2020, nato pa naj bi leta 2021 sledilo okrevanje za 4,1 %. |
| --- | --- |

(17)

Izbruh COVID-19 je Poljsko potisnil v nove socialne in gospodarske razmere. Prvič v skoraj treh desetletjih je za leto 2020 napovedana recesija. Po podatkih, ki jih je predložila vlada, je bil vpliv pandemije na zdravje prebivalstva razmeroma majhen, tudi zaradi zgodnjega sprejetja ukrepov brez primere, kot sta stroga karantena in omejevanje socialnih stikov. Doslej so bile najbolj negativne posledice ugotovljene v storitvenem sektorju (tudi prometu, trgovini na drobno in debelo ter prostočasnih dejavnostih) in v proizvodnih dejavnostih zaradi motenj v dobavnih verigah. Da bi izravnala gospodarski učinek naloženih omejitev, je vlada uvedla sklop ukrepov v vrednosti približno 9 % BDP Poljske (ukrepi, ki povečujejo primanjkljaj, in likvidnostni ukrepi skupaj), ki vključuje financiranje Unije. Sklop ukrepov podpira tudi centralna banka Poljske z ukrepi za zagotavljanje likvidnosti. Vladna podpora se osredotoča na kratkoročno stabilizacijo gospodarstva s podpiranjem dohodkov zaposlenih, zagotavljanjem financiranja podjetjem, ki so se jim zmanjšali prihodki, krepitvijo odpornosti in odzivnosti zdravstvenega sektorja ter krepitvijo finančnega sistema. Vključuje tudi naložbeni program v podporo okrevanju gospodarstva v srednjeročnem obdobju. Javne zahteve po odzivu politike, med drugim z oprostitvijo plačil prispevkov za socialno varnost, nadomestili za zaposlene v podjetjih, ki začasno ustavljajo dejavnost, ter dostopom do kreditov za mikropodjetja, so velike. Pričakuje se, da bo pandemija COVID-19 prispevala k zmanjšanju BDP za 4,3 % v letu 2020, nato pa naj bi leta 2021 sledilo okrevanje za 4,1 %.

| (18) | Zaradi pandemije COVID-19 je bilo treba uvesti ukrepe brez primere v zdravstvenem sistemu. Nastali so precejšnjih stroški, kot na primer za nakup zdravstvene opreme, povečanje bolnišničnih in laboratorijskih ter kadrovskih zmogljivosti. Dodelitev dodatnih sredstev je potrebna tudi kot nadomestilo za druge zdravstvene storitve in naložbe, ki so bile preložene ali preusmerjene. Pred izbruhom COVID-19 so javnofinančni odhodki v zdravstvenem sistemu znašali 4,8 % BDP, kar je pod povprečjem Unije, kjer so leta 2018 znašali 7 % BDP. Premajhni javnofinančni odhodki in neoptimalno dodeljevanje sredstev ovirajo delovanje zdravstvenega sistema in dostop do njega. Leta 2018 je delež poljskega prebivalstva, ki je poročal o neizpolnjenih potrebah po zdravniških pregledih, znašal 4,2 %, kar je bistveno več od 2 % na ravni Unije. Razmerje med dejavnimi zdravniki in medicinskimi sestrami ter številom prebivalstva je še vedno med najnižjimi v Uniji, porazdelitev delovne sile v zdravstvu pa je po državi neenakomerna. Javno zdravstvo, e-zdravje in primarno zdravstveno varstvo, ki so ključni za izboljšanje preventive in dostopa ter za zagotavljanje odpornosti sistema na prihodnje izzive, so še vedno premalo razviti. Pandemija je prizadela ustanove za dolgotrajno oskrbo, kjer veliko oskrbovancev spada v visoko rizične skupine. |
| --- | --- |

(18)

Zaradi pandemije COVID-19 je bilo treba uvesti ukrepe brez primere v zdravstvenem sistemu. Nastali so precejšnjih stroški, kot na primer za nakup zdravstvene opreme, povečanje bolnišničnih in laboratorijskih ter kadrovskih zmogljivosti. Dodelitev dodatnih sredstev je potrebna tudi kot nadomestilo za druge zdravstvene storitve in naložbe, ki so bile preložene ali preusmerjene. Pred izbruhom COVID-19 so javnofinančni odhodki v zdravstvenem sistemu znašali 4,8 % BDP, kar je pod povprečjem Unije, kjer so leta 2018 znašali 7 % BDP. Premajhni javnofinančni odhodki in neoptimalno dodeljevanje sredstev ovirajo delovanje zdravstvenega sistema in dostop do njega. Leta 2018 je delež poljskega prebivalstva, ki je poročal o neizpolnjenih potrebah po zdravniških pregledih, znašal 4,2 %, kar je bistveno več od 2 % na ravni Unije. Razmerje med dejavnimi zdravniki in medicinskimi sestrami ter številom prebivalstva je še vedno med najnižjimi v Uniji, porazdelitev delovne sile v zdravstvu pa je po državi neenakomerna. Javno zdravstvo, e-zdravje in primarno zdravstveno varstvo, ki so ključni za izboljšanje preventive in dostopa ter za zagotavljanje odpornosti sistema na prihodnje izzive, so še vedno premalo razviti. Pandemija je prizadela ustanove za dolgotrajno oskrbo, kjer veliko oskrbovancev spada v visoko rizične skupine.

| (19) | Pandemija COVID-19 bo precej vplivala na trg dela in obrnila trend zmanjševanja brezposelnosti iz zadnjih let. Stopnja brezposelnosti naj bi se povečala s 3,3 % v letu 2019 na približno 7,5 % v letu 2020, nato pa naj bi se v letu 2021 rahlo popravila na 5,3 %. Obstaja tveganje, da bi ta kratkoročni učinek srednjeročno postal bolj strukturen, zlasti za ranljive skupine. Začasna shema skrajšanega delovnega časa bi lahko bila učinkovito orodje za ohranjanje delovnih mest, in sicer z zadostnimi spodbudami, da bi jo podjetja uporabljala. Obenem je kljub ugodnemu razvoju pred krizo zaradi COVID-19 udeležba nekaterih skupin na trgu dela, zlasti žensk, nizko usposobljenih delavcev, starejših in invalidov ter njihovih oskrbovalcev, še vedno nizka. Migracije iz držav, ki niso članice Unije, so pomagale ublažiti pomanjkanje delovne sile, vendar je mogoče, da bo stalen pritok delavcev migrantov težko doseči zaradi omejitev pri nadzoru meje. Okrepitev prožnih ureditev dela, tudi dela na daljavo in shem dela z gibljivim delovnim časom, zlasti v okviru stalnih oblik zaposlitve, lahko zato pripomore k odzivu na krizo in tudi pomaga podpreti skupine z nižjimi stopnjami delovne aktivnosti, da najdejo stalno zaposlitev. S tem bi se tudi izboljšala odpornost trga dela v prihodnjih obdobjih gospodarskega upada. |
| --- | --- |

(19)

Pandemija COVID-19 bo precej vplivala na trg dela in obrnila trend zmanjševanja brezposelnosti iz zadnjih let. Stopnja brezposelnosti naj bi se povečala s 3,3 % v letu 2019 na približno 7,5 % v letu 2020, nato pa naj bi se v letu 2021 rahlo popravila na 5,3 %. Obstaja tveganje, da bi ta kratkoročni učinek srednjeročno postal bolj strukturen, zlasti za ranljive skupine. Začasna shema skrajšanega delovnega časa bi lahko bila učinkovito orodje za ohranjanje delovnih mest, in sicer z zadostnimi spodbudami, da bi jo podjetja uporabljala. Obenem je kljub ugodnemu razvoju pred krizo zaradi COVID-19 udeležba nekaterih skupin na trgu dela, zlasti žensk, nizko usposobljenih delavcev, starejših in invalidov ter njihovih oskrbovalcev, še vedno nizka. Migracije iz držav, ki niso članice Unije, so pomagale ublažiti pomanjkanje delovne sile, vendar je mogoče, da bo stalen pritok delavcev migrantov težko doseči zaradi omejitev pri nadzoru meje. Okrepitev prožnih ureditev dela, tudi dela na daljavo in shem dela z gibljivim delovnim časom, zlasti v okviru stalnih oblik zaposlitve, lahko zato pripomore k odzivu na krizo in tudi pomaga podpreti skupine z nižjimi stopnjami delovne aktivnosti, da najdejo stalno zaposlitev. S tem bi se tudi izboljšala odpornost trga dela v prihodnjih obdobjih gospodarskega upada.

| (20) | Za ublažitev socialnih učinkov pandemije COVID-19, ohranjanje socialne kohezije in podporo okrevanju gospodarstva so potrebne znatne varnostne mreže. Poljska je v zadnjih letih uvedla obsežen program socialnih transferjev, vključno z univerzalnim otroškim dodatkom in dodatnim enkratnim prejemkom, ki se vsako leto izplača upokojencem, v vrednosti skoraj 2,5 % BDP na leto. Ti ukrepi bi lahko bili še bolje usmerjeni v socialno zaščito. Hkrati je kritje socialnih prejemkov in nadomestil nizko za osebe z najnižjimi dohodki. V anketi o porabi v gospodinjstvih, izvedeni leta 2019, je bilo največje povečanje skrajne revščine ugotovljeno pri osebah ali družinah, katerih preživetje je odvisno od socialnih prejemkov (razen pokojnin in invalidskih pokojnin), kar kaže na šibkosti v sistemu socialne varnosti. Poleg tega vse vrste pogodb o zaposlitvi ne zagotavljajo dostopa do socialne zaščite, kot so ustrezna denarna nadomestila za brezposelnost, porodniška in bolniška nadomestila ter invalidnine. Zaradi tega so nekateri delavci, ki so jih prizadeli izredni ukrepi, bolj ranljivi in izpostavljeni tveganju revščine. Poleg tega je raven socialne pomoči za osebe pod pragom minimalnega dohodka pod povprečjem Unije. |
| --- | --- |

(20)

Za ublažitev socialnih učinkov pandemije COVID-19, ohranjanje socialne kohezije in podporo okrevanju gospodarstva so potrebne znatne varnostne mreže. Poljska je v zadnjih letih uvedla obsežen program socialnih transferjev, vključno z univerzalnim otroškim dodatkom in dodatnim enkratnim prejemkom, ki se vsako leto izplača upokojencem, v vrednosti skoraj 2,5 % BDP na leto. Ti ukrepi bi lahko bili še bolje usmerjeni v socialno zaščito. Hkrati je kritje socialnih prejemkov in nadomestil nizko za osebe z najnižjimi dohodki. V anketi o porabi v gospodinjstvih, izvedeni leta 2019, je bilo največje povečanje skrajne revščine ugotovljeno pri osebah ali družinah, katerih preživetje je odvisno od socialnih prejemkov (razen pokojnin in invalidskih pokojnin), kar kaže na šibkosti v sistemu socialne varnosti. Poleg tega vse vrste pogodb o zaposlitvi ne zagotavljajo dostopa do socialne zaščite, kot so ustrezna denarna nadomestila za brezposelnost, porodniška in bolniška nadomestila ter invalidnine. Zaradi tega so nekateri delavci, ki so jih prizadeli izredni ukrepi, bolj ranljivi in izpostavljeni tveganju revščine. Poleg tega je raven socialne pomoči za osebe pod pragom minimalnega dohodka pod povprečjem Unije.

| (21) | Nenadna prekinitev pouka na vseh stopnjah izobraževanja je izobraževalni sistem postavila pred izziv zagotavljanja učenja na daljavo. Za preprečevanje vse večjih neenakosti je bistveno zagotoviti, da imajo vsi učenci, zlasti iz prikrajšanih okolij, dostop do učenja na daljavo. Vendar pa leta 2018 skoraj 330 000 učencev v svojih gospodinjstvih ni imelo računalnika z internetnim dostopom. Precejšen delež učiteljev ni usposobljen za izvajanje digitalnega poučevanja. Obenem imajo številni starši težave z zagotavljanjem pomoči pri digitalnem učenju in učenju na domu. Nadaljevanje ukrepov za opremljanje šol in učiteljev z digitalno infrastrukturo ter spletnimi učnimi gradivi bi rešilo nekatera od teh vprašanj in zagotovilo kakovost. Kriza zaradi COVID-19 prinaša splošni strukturni izziv pridobivanja digitalnih znanj in spretnosti, saj skoraj polovica odraslega prebivalstva nima osnovnih digitalnih znanj in spretnosti, skupna udeležba odraslih v izobraževanju pa je bistveno nižja od povprečja Unije. Nedavne reforme poklicnega izobraževanja k sodelovanju niso spodbudile dovolj delodajalcev, usposabljanje na delovnem mestu pa je še vedno premalo izkoriščeno. Začenja primanjkovati učiteljev, kar kaže na potrebo po povečanju privlačnosti učiteljskega poklica. |
| --- | --- |

(21)

Nenadna prekinitev pouka na vseh stopnjah izobraževanja je izobraževalni sistem postavila pred izziv zagotavljanja učenja na daljavo. Za preprečevanje vse večjih neenakosti je bistveno zagotoviti, da imajo vsi učenci, zlasti iz prikrajšanih okolij, dostop do učenja na daljavo. Vendar pa leta 2018 skoraj 330 000 učencev v svojih gospodinjstvih ni imelo računalnika z internetnim dostopom. Precejšen delež učiteljev ni usposobljen za izvajanje digitalnega poučevanja. Obenem imajo številni starši težave z zagotavljanjem pomoči pri digitalnem učenju in učenju na domu. Nadaljevanje ukrepov za opremljanje šol in učiteljev z digitalno infrastrukturo ter spletnimi učnimi gradivi bi rešilo nekatera od teh vprašanj in zagotovilo kakovost. Kriza zaradi COVID-19 prinaša splošni strukturni izziv pridobivanja digitalnih znanj in spretnosti, saj skoraj polovica odraslega prebivalstva nima osnovnih digitalnih znanj in spretnosti, skupna udeležba odraslih v izobraževanju pa je bistveno nižja od povprečja Unije. Nedavne reforme poklicnega izobraževanja k sodelovanju niso spodbudile dovolj delodajalcev, usposabljanje na delovnem mestu pa je še vedno premalo izkoriščeno. Začenja primanjkovati učiteljev, kar kaže na potrebo po povečanju privlačnosti učiteljskega poklica.

| (22) | Izbruh COVID-19 je močno vplival na delovne pogoje podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij ter mikropodjetij. Omogočanje dela na daljavo je izziv, saj je samo desetina poljskih podjetij dovolj digitalizirana, da se lahko hitro prilagodi novim razmeram. Ena od glavnih ovir pri digitalizaciji MSP je nizka stopnja digitalne pismenosti med lastniki, vodstvenim osebjem in zaposlenimi. Uporaba digitalnih tehnologij v javni upravi je ključna za opravljanje vladnih storitev in usmerjanje ukrepov, ki so potrebni za spremljanje krize in krizno upravljanje. Poleg tega bodo učinkovite digitalne javne storitve zmanjšale nepotrebna regulativna in upravna bremena, kar je lahko ključno v fazi okrevanja. |
| --- | --- |

(22)

Izbruh COVID-19 je močno vplival na delovne pogoje podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij ter mikropodjetij. Omogočanje dela na daljavo je izziv, saj je samo desetina poljskih podjetij dovolj digitalizirana, da se lahko hitro prilagodi novim razmeram. Ena od glavnih ovir pri digitalizaciji MSP je nizka stopnja digitalne pismenosti med lastniki, vodstvenim osebjem in zaposlenimi. Uporaba digitalnih tehnologij v javni upravi je ključna za opravljanje vladnih storitev in usmerjanje ukrepov, ki so potrebni za spremljanje krize in krizno upravljanje. Poleg tega bodo učinkovite digitalne javne storitve zmanjšale nepotrebna regulativna in upravna bremena, kar je lahko ključno v fazi okrevanja.

| (23) | Poljska vlada za ublažitev učinka krize zaradi COVID-19 prizadetim podjetjem, zlasti MSP in mikropodjetjem, zagotavlja znatno likvidnostno podporo prek poroštev, kreditov in pogojnih nepovratnih sredstev. Vladne ukrepe podpira centralna banka Poljske, tudi s programom nakupa državnih obveznic na sekundarnem trgu in precejšnjimi zmanjšanji obrestnih mer. Učinkovito in hitro izvajanje teh ukrepov ter njihov učinkovit prenos s strani posrednikov sta bistvena za pomoč poslovnemu sektorju pri opravljanju njegovih dejavnosti in za hitrejše okrevanje. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja in spremljati stabilnost finančnega sistema. K izboljšanju denarnega toka prizadetih podjetij prispeva tudi možnost odloga plačil davkov in prispevkov za socialno varnost ter pospešitev pogodbenih plačil s strani javnih organov. |
| --- | --- |

(23)

Poljska vlada za ublažitev učinka krize zaradi COVID-19 prizadetim podjetjem, zlasti MSP in mikropodjetjem, zagotavlja znatno likvidnostno podporo prek poroštev, kreditov in pogojnih nepovratnih sredstev. Vladne ukrepe podpira centralna banka Poljske, tudi s programom nakupa državnih obveznic na sekundarnem trgu in precejšnjimi zmanjšanji obrestnih mer. Učinkovito in hitro izvajanje teh ukrepov ter njihov učinkovit prenos s strani posrednikov sta bistvena za pomoč poslovnemu sektorju pri opravljanju njegovih dejavnosti in za hitrejše okrevanje. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja in spremljati stabilnost finančnega sistema. K izboljšanju denarnega toka prizadetih podjetij prispeva tudi možnost odloga plačil davkov in prispevkov za socialno varnost ter pospešitev pogodbenih plačil s strani javnih organov.

| (24) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Poljsko gospodarstvo je ogljično intenzivno, kakovost zraka pa je med najslabšimi v Uniji, kar povzroča velike okoljske in zdravstvene težave. Zato je bistveno načrtovanje in sprejetje ambicioznih ukrepov za pravočasni prehod na čisto energijo v skladu z evropskim zelenim dogovorom in nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom. Čeprav je uporaba optičnih vlaken na Poljskem višja od povprečja Unije in je bil v prejšnjih letih dosežen znaten napredek pri uporabi ultrahitrih in mobilnih širokopasovnih povezav, je Poljska še vedno daleč od ciljev povezljivosti, h katerim se je zavezala. Okrevanje bi bilo mogoče dodatno podpreti z znatnimi naložbami v trajnostno prometno infrastrukturo, da se izboljša povezljivost med obrobnimi območji in središči gospodarske dejavnosti. Poljska se bo vse bolj zanašala na znanost in inovacije, da bi zagotovila dolgoročno trajnostno gospodarsko rast in konkurenčnost. Splošna poraba za raziskave in razvoj v razmerju do BDP je še vedno pod povprečjem Unije in kljub temu da je viden napredek pri številnih komponentah kombinacije politik poljskega inovacijskega ekosistema, sodelovanje med znanostjo in gospodarstvom ostaja ključna ovira za okrepitev inovacij na Poljskem. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Poljski lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Poljski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(24)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Poljsko gospodarstvo je ogljično intenzivno, kakovost zraka pa je med najslabšimi v Uniji, kar povzroča velike okoljske in zdravstvene težave. Zato je bistveno načrtovanje in sprejetje ambicioznih ukrepov za pravočasni prehod na čisto energijo v skladu z evropskim zelenim dogovorom in nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom. Čeprav je uporaba optičnih vlaken na Poljskem višja od povprečja Unije in je bil v prejšnjih letih dosežen znaten napredek pri uporabi ultrahitrih in mobilnih širokopasovnih povezav, je Poljska še vedno daleč od ciljev povezljivosti, h katerim se je zavezala. Okrevanje bi bilo mogoče dodatno podpreti z znatnimi naložbami v trajnostno prometno infrastrukturo, da se izboljša povezljivost med obrobnimi območji in središči gospodarske dejavnosti. Poljska se bo vse bolj zanašala na znanost in inovacije, da bi zagotovila dolgoročno trajnostno gospodarsko rast in konkurenčnost. Splošna poraba za raziskave in razvoj v razmerju do BDP je še vedno pod povprečjem Unije in kljub temu da je viden napredek pri številnih komponentah kombinacije politik poljskega inovacijskega ekosistema, sodelovanje med znanostjo in gospodarstvom ostaja ključna ovira za okrepitev inovacij na Poljskem. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Poljski lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Poljski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (25) | Stabilno in predvidljivo poslovno okolje ter ugodno naložbeno ozračje imata pomembno vlogo pri gospodarskem okrevanju po koncu pandemije. Neodvisnost, učinkovitost in kakovost pravosodnega sistema so s tega vidika bistvene komponente. Pravna varnost, vključno z dostopom do neodvisnih sodišč, ter zaupanje v kakovost in predvidljivost regulativnih politik in institucij sta tudi ključna dejavnika za delovanje notranjega trga in zaščito poljskega položaja v evropskih dobavnih verigah v razmerah po koncu pandemije. Poleg dolgotrajnih pomislekov glede stanja pravne države na Poljskem, na katere je opozorila Komisija in od katerih jih je bilo več že obravnavano v sodbah Sodišča Evropske unije, nedavni dogodki vzbujajo dodatne pomisleke glede delovanja poljskega pravnega reda in pravnega reda Unije. |
| --- | --- |

(25)

Stabilno in predvidljivo poslovno okolje ter ugodno naložbeno ozračje imata pomembno vlogo pri gospodarskem okrevanju po koncu pandemije. Neodvisnost, učinkovitost in kakovost pravosodnega sistema so s tega vidika bistvene komponente. Pravna varnost, vključno z dostopom do neodvisnih sodišč, ter zaupanje v kakovost in predvidljivost regulativnih politik in institucij sta tudi ključna dejavnika za delovanje notranjega trga in zaščito poljskega položaja v evropskih dobavnih verigah v razmerah po koncu pandemije. Poleg dolgotrajnih pomislekov glede stanja pravne države na Poljskem, na katere je opozorila Komisija in od katerih jih je bilo več že obravnavano v sodbah Sodišča Evropske unije, nedavni dogodki vzbujajo dodatne pomisleke glede delovanja poljskega pravnega reda in pravnega reda Unije.

| (26) | Trdno in stabilno regulativno okolje je osnova za ohranjanje gospodarske rasti in zasebnih naložb. Pomanjkanje ustreznih javnih posvetovanj in posvetovanj s socialnimi partnerji škodljivo vpliva na stabilnost in trdnost poslovnega okolja ter na kakovost zakonodaje. Uvedena so bila obvezna javna posvetovanja za osnutke zakonov, ki jih predlaga svet ministrov, vendar se bodisi ne izvajajo bodisi niso obvezna za predloge, ki se sprejemajo po posebnih postopkih, kot na primer na predlog poslancev. To neskladje dodatno vpliva na kakovost sprejete zakonodaje. Poleg tega se je kakovost socialnega dialoga poslabšala, zlasti ker ni bilo posvetovanj v procesu oblikovanja politik ali pa so bila ta zelo kratka. Zagotavljanje zadostnega časa za posvetovanja, izboljšanje upoštevanja mnenj deležnikov o zakonih in političnih dokumentih ter čim večje zmanjšanje števila zakonov, za katere posvetovanja niso potrebna, bi okrepilo vključenost socialnih partnerjev in pomagalo izboljšati kakovost priprave zakonodaje. Svet za socialni dialog je institucionalni okvir za tristranski socialni dialog. Vendar pravne določbe, sprejete aprila 2020, slabijo avtonomijo socialnih partnerjev v svetu za socialni dialog in lahko dodatno poslabšajo učinkovitost socialnega dialoga v državi. |
| --- | --- |

(26)

Trdno in stabilno regulativno okolje je osnova za ohranjanje gospodarske rasti in zasebnih naložb. Pomanjkanje ustreznih javnih posvetovanj in posvetovanj s socialnimi partnerji škodljivo vpliva na stabilnost in trdnost poslovnega okolja ter na kakovost zakonodaje. Uvedena so bila obvezna javna posvetovanja za osnutke zakonov, ki jih predlaga svet ministrov, vendar se bodisi ne izvajajo bodisi niso obvezna za predloge, ki se sprejemajo po posebnih postopkih, kot na primer na predlog poslancev. To neskladje dodatno vpliva na kakovost sprejete zakonodaje. Poleg tega se je kakovost socialnega dialoga poslabšala, zlasti ker ni bilo posvetovanj v procesu oblikovanja politik ali pa so bila ta zelo kratka. Zagotavljanje zadostnega časa za posvetovanja, izboljšanje upoštevanja mnenj deležnikov o zakonih in političnih dokumentih ter čim večje zmanjšanje števila zakonov, za katere posvetovanja niso potrebna, bi okrepilo vključenost socialnih partnerjev in pomagalo izboljšati kakovost priprave zakonodaje. Svet za socialni dialog je institucionalni okvir za tristranski socialni dialog. Vendar pravne določbe, sprejete aprila 2020, slabijo avtonomijo socialnih partnerjev v svetu za socialni dialog in lahko dodatno poslabšajo učinkovitost socialnega dialoga v državi.

| (27) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(27)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

| (28) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Poljska prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(28)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Poljska prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (29) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Poljske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Poljsko v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Poljskem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(29)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Poljske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Poljsko v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Poljskem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (30) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje (8) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj – |
| --- | --- |

(30)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje (8) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

PRIPOROČA, da Poljska v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Izboljša odpornost, dostopnost in učinkovitost zdravstvenega sistema, tudi z zagotavljanjem zadostnih virov in pospešitvijo uvedbe e-zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ublaži posledice krize za zaposlovanje, zlasti z okrepitvijo prožnih ureditev dela in shem skrajšanega delovnega časa. Bolje usmeri socialne prejemke in nadomestila ter zagotovi dostop tistim, ki jih potrebujejo. Izboljša digitalne spretnosti in znanja. Dodatno spodbuja digitalno preobrazbo podjetij in javne uprave; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nadaljuje prizadevanja za zagotovitev dostopa do financiranja in likvidnosti za podjetja. Da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na digitalno infrastrukturo, čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije ter trajnostni promet, in tako prispeva k postopnemu razogljičenju gospodarstva, tudi v premogovniških regijah; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izboljša naložbeno ozračje, zlasti z zaščito neodvisnosti sodstva. Zagotovi učinkovita javna posvetovanja in vključenost socialnih partnerjev v proces oblikovanja politik. |
| --- | --- |

4.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 123.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so porazdeljene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

7

(8)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/142 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/142

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Portugalske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Portugalske za leto 2020

(2020/C 282/22)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Portugalsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Portugalsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja.

| (2) | Poročilo o državi za Portugalsko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Portugalske pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Portugalske pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize je Komisija ugotovila, da na Portugalskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. V razmerah nizke rasti produktivnosti so slabosti predvsem velike neto zunanje obveznosti, zasebni in javni dolg ter visok delež nedonosnih posojil. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Portugalsko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Portugalske pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Portugalske pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize je Komisija ugotovila, da na Portugalskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. V razmerah nizke rasti produktivnosti so slabosti predvsem velike neto zunanje obveznosti, zasebni in javni dolg ter visok delež nedonosnih posojil.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Portugalska se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Portugalska se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različne specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po portugalskih regijah, zlasti v regijah, ki se izrazito opirajo na turizem, kot so Algarve ter najbolj oddaljeni regiji Madeira in Azori. To pomeni znatno tveganje poglabljanja regionalnih in teritorialnih razlik na Portugalskem. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različne specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po portugalskih regijah, zlasti v regijah, ki se izrazito opirajo na turizem, kot so Algarve ter najbolj oddaljeni regiji Madeira in Azori. To pomeni znatno tveganje poglabljanja regionalnih in teritorialnih razlik na Portugalskem. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Portugalska je 16. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Portugalska je 16. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Portugalsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Svet je 13. julija 2018 Portugalski priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (7) v letu 2019 ne bo presegla 0,7 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % bruto domačega proizvoda (BDP). Celovita ocena Komisije potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2019 ter za leti 2018 in 2019 skupaj. Vendar glede na uporabo splošne odstopne klavzule nadaljnji ukrepi v okviru postopka zaradi znatnega odklona za Portugalsko niso upravičeni. |
| --- | --- |

(11)

Za Portugalsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Svet je 13. julija 2018 Portugalski priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (7) v letu 2019 ne bo presegla 0,7 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % bruto domačega proizvoda (BDP). Celovita ocena Komisije potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2019 ter za leti 2018 in 2019 skupaj. Vendar glede na uporabo splošne odstopne klavzule nadaljnji ukrepi v okviru postopka zaradi znatnega odklona za Portugalsko niso upravičeni.

| (12) | Vlada v program stabilnosti za leto 2020 ni vključila makroekonomskega scenarija ter načrtov za saldo sektorja država in delež javnega dolga v BDP niti za leto 2020. Vendar je v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeno, da bi lahko vsakih 30 delovnih dni, tj. približno vsak poldrugi mesec, veljavnosti ukrepov za omejitev izhoda v povprečju povzročili negativni učinek na letni BDP v višini 6,5 odstotne točke. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. Proračunske projekcije temeljijo na tveganjih, povezanih s porastom javnih pogojnih obveznosti, ki izhajajo iz nekaterih javnih družb in ukrepov v zvezi s COVID-19 za zasebni sektor. Poleg tega pa obstajajo še predhodno nastale pogojne obveznosti. |
| --- | --- |

(12)

Vlada v program stabilnosti za leto 2020 ni vključila makroekonomskega scenarija ter načrtov za saldo sektorja država in delež javnega dolga v BDP niti za leto 2020. Vendar je v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeno, da bi lahko vsakih 30 delovnih dni, tj. približno vsak poldrugi mesec, veljavnosti ukrepov za omejitev izhoda v povprečju povzročili negativni učinek na letni BDP v višini 6,5 odstotne točke. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. Proračunske projekcije temeljijo na tveganjih, povezanih s porastom javnih pogojnih obveznosti, ki izhajajo iz nekaterih javnih družb in ukrepov v zvezi s COVID-19 za zasebni sektor. Poleg tega pa obstajajo še predhodno nastale pogojne obveznosti.

| (13) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Portugalska v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. V programu stabilnosti za leto 2020 so ocenjene proračunske posledice teh ukrepov na mesečni ali letni osnovi, vendar skupni letni znesek za leto 2020 ni predviden. Ukrepi med drugim vključujejo enkratno posebno podporo podjetjem za ponovno vzpostavitev poslovne dejavnosti (508,0 milijona EUR ali 0,3 % BDP), poenostavljeno shemo za začasno prekinitev dela ali skrajšanje običajnega delovnega časa („začasno čakanje“, 373,3 milijona EUR ali 0,2 % BDP na mesec izvajanja) in nakup osebne zaščitne opreme s strani zdravstvenega sistema (0,1 % BDP na mesec izvajanja) (8). Komisija ocenjuje, da lahko ti ukrepi v letu 2020 povzročijo neposredne proračunske stroške v skupni višini približno 2,5 % BDP. Poleg tega je Portugalska napovedala ukrepe, ki sicer praviloma ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, vendar bodo prispevali k podpiranju likvidnosti podjetij in gospodinjstev ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na skoraj 25,1 milijarde EUR ali 12,5 % BDP. Ti ukrepi vključujejo odloge plačila davka na dodano vrednost, dohodnine in davka od dohodkov pravnih oseb ter prispevkov za socialno varnost (7,9 milijarde EUR ali 3,9 % BDP) ter tudi kreditne linije z državnim poroštvom in druge podobne pobude (4,0 milijarde EUR ali 2,0 % BDP). Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Portugalska, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(13)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Portugalska v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. V programu stabilnosti za leto 2020 so ocenjene proračunske posledice teh ukrepov na mesečni ali letni osnovi, vendar skupni letni znesek za leto 2020 ni predviden. Ukrepi med drugim vključujejo enkratno posebno podporo podjetjem za ponovno vzpostavitev poslovne dejavnosti (508,0 milijona EUR ali 0,3 % BDP), poenostavljeno shemo za začasno prekinitev dela ali skrajšanje običajnega delovnega časa („začasno čakanje“, 373,3 milijona EUR ali 0,2 % BDP na mesec izvajanja) in nakup osebne zaščitne opreme s strani zdravstvenega sistema (0,1 % BDP na mesec izvajanja) (8). Komisija ocenjuje, da lahko ti ukrepi v letu 2020 povzročijo neposredne proračunske stroške v skupni višini približno 2,5 % BDP. Poleg tega je Portugalska napovedala ukrepe, ki sicer praviloma ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, vendar bodo prispevali k podpiranju likvidnosti podjetij in gospodinjstev ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na skoraj 25,1 milijarde EUR ali 12,5 % BDP. Ti ukrepi vključujejo odloge plačila davka na dodano vrednost, dohodnine in davka od dohodkov pravnih oseb ter prispevkov za socialno varnost (7,9 milijarde EUR ali 3,9 % BDP) ter tudi kreditne linije z državnim poroštvom in druge podobne pobude (4,0 milijarde EUR ali 2,0 % BDP). Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Portugalska, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (14) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi primanjkljaj sektorja država Portugalske v letu 2020 znašal 6,5 % BDP, v letu 2021 pa 1,8 % BDP. Dolg sektorja država kot odstotek BDP naj bi v letu 2020 dosegel najvišjo vrednost pri 131,6 % BDP, v letu 2021 pa naj bi se zmanjšal na 124,4 %. |
| --- | --- |

(14)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi primanjkljaj sektorja država Portugalske v letu 2020 znašal 6,5 % BDP, v letu 2021 pa 1,8 % BDP. Dolg sektorja država kot odstotek BDP naj bi v letu 2020 dosegel najvišjo vrednost pri 131,6 % BDP, v letu 2021 pa naj bi se zmanjšal na 124,4 %.

| (15) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Portugalska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Portugalska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

| (16) | Pandemija COVID-19 se je na Portugalskem začela na začetku marca 2020 ter zdravstveni sistem države izpostavila velikemu pritisku. Vlada je hitro izvedla najrazličnejše stroge zajezitvene ukrepe in za obdobje od 18. marca 2020 do 2. maja 2020 razglasila izredne razmere, da bi čim bolj omejila širjenje bolezni in izgubo življenj. Portugalska je sprejela ukrepe za okrepitev zmogljivosti odzivanja zdravstvenega sistema in izravnavo krivulje okužb, da bi preprečila preobremenjenost bolnišnic. Nacionalni in svetovni zajezitveni ukrepi so močno omejili gospodarsko aktivnost v večini sektorjev, posebej močno pa so prizadeli turizem in z njim povezane dejavnosti, ter poslabšali socialne in gospodarske obete za Portugalsko, zlasti za mikro ter mala in srednja podjetja (MSP). Gospodarstvo naj bi se v letu 2020 skrčilo za 6,8 %, v letu 2021 pa ponovno zraslo za 5,8 %. |
| --- | --- |

(16)

Pandemija COVID-19 se je na Portugalskem začela na začetku marca 2020 ter zdravstveni sistem države izpostavila velikemu pritisku. Vlada je hitro izvedla najrazličnejše stroge zajezitvene ukrepe in za obdobje od 18. marca 2020 do 2. maja 2020 razglasila izredne razmere, da bi čim bolj omejila širjenje bolezni in izgubo življenj. Portugalska je sprejela ukrepe za okrepitev zmogljivosti odzivanja zdravstvenega sistema in izravnavo krivulje okužb, da bi preprečila preobremenjenost bolnišnic. Nacionalni in svetovni zajezitveni ukrepi so močno omejili gospodarsko aktivnost v večini sektorjev, posebej močno pa so prizadeli turizem in z njim povezane dejavnosti, ter poslabšali socialne in gospodarske obete za Portugalsko, zlasti za mikro ter mala in srednja podjetja (MSP). Gospodarstvo naj bi se v letu 2020 skrčilo za 6,8 %, v letu 2021 pa ponovno zraslo za 5,8 %.

| (17) | Da bi se ublažil neposreden vpliv pandemije COVID-19 na zdravje ljudi, nastajajo najrazličnejši visoki odhodki za zdravstveni sistem. Potrebne so naložbe za povečanje odpornosti zdravstvenega sistema, zagotavljanje opreme, izdelkov in infrastrukture, ki so potrebni za okrepitev zmogljivosti za odzivanje na krize, vključno z intenzivno nego, testiranjem, tehnološkimi in uporabnimi medicinskimi raziskavami ter univerzalnim dostopom, tudi zunaj mestnih območij in v najbolj oddaljenih regijah Madeira in Azori. Na začetku izbruha COVID-19 se je postopoma izvajal načrt za uvajanje novega modela upravljanja javnih bolnišnic z znatnimi povečanji letnih proračunov. Njegovo stalno izvajanje bi v tem trenutku lahko prispevalo h krepitvi odpornosti zdravstvenega sistema. COVID-19 je izpostavil krhkost ustanov za dolgotrajno oskrbo na Portugalskem, v katerih je bila raven okužb višja. Kljub izboljšavam na področju ozemeljske pokritosti z dolgotrajno oskrbo v zadnjem desetletju je splošna stopnja dostopa nizka v vseh regijah države. Hkrati pa je bilo že pred izbruhom COVID-19 napovedano veliko povišanje dolgoročnih odhodkov za zdravstvo kot deleža BDP. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za izboljšanje učinkovitosti in zmogljivosti zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe, da se bo mogoče spopasti s sedanjo krizo ter obravnavati izzive, povezane s staranjem prebivalstva. |
| --- | --- |

(17)

Da bi se ublažil neposreden vpliv pandemije COVID-19 na zdravje ljudi, nastajajo najrazličnejši visoki odhodki za zdravstveni sistem. Potrebne so naložbe za povečanje odpornosti zdravstvenega sistema, zagotavljanje opreme, izdelkov in infrastrukture, ki so potrebni za okrepitev zmogljivosti za odzivanje na krize, vključno z intenzivno nego, testiranjem, tehnološkimi in uporabnimi medicinskimi raziskavami ter univerzalnim dostopom, tudi zunaj mestnih območij in v najbolj oddaljenih regijah Madeira in Azori. Na začetku izbruha COVID-19 se je postopoma izvajal načrt za uvajanje novega modela upravljanja javnih bolnišnic z znatnimi povečanji letnih proračunov. Njegovo stalno izvajanje bi v tem trenutku lahko prispevalo h krepitvi odpornosti zdravstvenega sistema. COVID-19 je izpostavil krhkost ustanov za dolgotrajno oskrbo na Portugalskem, v katerih je bila raven okužb višja. Kljub izboljšavam na področju ozemeljske pokritosti z dolgotrajno oskrbo v zadnjem desetletju je splošna stopnja dostopa nizka v vseh regijah države. Hkrati pa je bilo že pred izbruhom COVID-19 napovedano veliko povišanje dolgoročnih odhodkov za zdravstvo kot deleža BDP. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za izboljšanje učinkovitosti in zmogljivosti zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe, da se bo mogoče spopasti s sedanjo krizo ter obravnavati izzive, povezane s staranjem prebivalstva.

| (18) | Po trajnih pozitivnih trendih na trgu dela od leta 2014 se bo Portugalska zaradi pandemije soočala z izrednimi izzivi na področju zaposlovanja. Glede na napoved Komisije naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 9,7 % aktivnega prebivalstva, v letu 2021 pa znižala na 7,4 %, kar je še vedno nad 6,5-odstotno stopnjo iz leta 2019. Da bi Portugalska podprla zaposlovanje in zmanjšala tveganje izgube delovnih mest, je poenostavila in prilagodila uporabo obstoječe sheme za začasno prekinitev dela ali skrajšanje običajnega delovnega časa. S ciljno usmerjeno uporabo programov Unije in nacionalnih programov bi lahko ohranili delovna mesta in gospodarsko aktivnost, zlasti med MSP. V fazi okrevanja bodo imele prilagojene in ciljno usmerjene aktivne politike trga dela, zlasti strokovno izpopolnjevanje in prekvalifikacija, odločilno vlogo pri ohranjanju pripravljenosti delovne sile na delo. Sodelovanje med delodajalci, ustanovami za izobraževanje in usposabljanje ter javnimi zavodi za zaposlovanje bo ključno za večje zaposlovanje. |
| --- | --- |

(18)

Po trajnih pozitivnih trendih na trgu dela od leta 2014 se bo Portugalska zaradi pandemije soočala z izrednimi izzivi na področju zaposlovanja. Glede na napoved Komisije naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 9,7 % aktivnega prebivalstva, v letu 2021 pa znižala na 7,4 %, kar je še vedno nad 6,5-odstotno stopnjo iz leta 2019. Da bi Portugalska podprla zaposlovanje in zmanjšala tveganje izgube delovnih mest, je poenostavila in prilagodila uporabo obstoječe sheme za začasno prekinitev dela ali skrajšanje običajnega delovnega časa. S ciljno usmerjeno uporabo programov Unije in nacionalnih programov bi lahko ohranili delovna mesta in gospodarsko aktivnost, zlasti med MSP. V fazi okrevanja bodo imele prilagojene in ciljno usmerjene aktivne politike trga dela, zlasti strokovno izpopolnjevanje in prekvalifikacija, odločilno vlogo pri ohranjanju pripravljenosti delovne sile na delo. Sodelovanje med delodajalci, ustanovami za izobraževanje in usposabljanje ter javnimi zavodi za zaposlovanje bo ključno za večje zaposlovanje.

| (19) | Pandemija COVID-19 zahteva ukrepe za ublažitev socialnih učinkov in zaščito ljudi v ranljivih položajih, da se neenakosti ne bi povečale. Med temi ukrepi so sheme denarnega nadomestila za brezposelnost in dohodkovna podpora za najbolj prizadete delavce, vključno s samozaposlenimi in nestandardnimi delavci, dostop do storitev ter ukrepi za spodbujanje ponovnega vključevanja na trg dela. Izvajanje nacionalnega socialnega kriznega načrta v sodelovanju s socialnimi partnerji in civilno družbo bi lahko prispevalo k takojšnjemu in usklajenemu odzivu za blažitev socialnih posledic krize. Spremembe politike v odziv na upad učinkovitosti socialnih transferjev v zadnjih letih, npr. povečanje minimalnega dohodka, solidarnostnega dodatka za starejše, pokojnin in družinskih prejemkov, so pozitivno vplivale na porazdelitev dohodka. Kljub temu se je na podlagi socialnih transferjev (brez pokojnin) leta 2018 delež prebivalstva, ki ga ogroža revščina, na Portugalskem zmanjšal za samo 23,8 %, kar je precej pod povprečjem Unije, ki znaša 34 %. Poleg tega je ustreznost sheme minimalnega dohodka med najnižjimi v Uniji in zagotavlja dohodke v višini zgolj 40 % nacionalnega praga revščine. |
| --- | --- |

(19)

Pandemija COVID-19 zahteva ukrepe za ublažitev socialnih učinkov in zaščito ljudi v ranljivih položajih, da se neenakosti ne bi povečale. Med temi ukrepi so sheme denarnega nadomestila za brezposelnost in dohodkovna podpora za najbolj prizadete delavce, vključno s samozaposlenimi in nestandardnimi delavci, dostop do storitev ter ukrepi za spodbujanje ponovnega vključevanja na trg dela. Izvajanje nacionalnega socialnega kriznega načrta v sodelovanju s socialnimi partnerji in civilno družbo bi lahko prispevalo k takojšnjemu in usklajenemu odzivu za blažitev socialnih posledic krize. Spremembe politike v odziv na upad učinkovitosti socialnih transferjev v zadnjih letih, npr. povečanje minimalnega dohodka, solidarnostnega dodatka za starejše, pokojnin in družinskih prejemkov, so pozitivno vplivale na porazdelitev dohodka. Kljub temu se je na podlagi socialnih transferjev (brez pokojnin) leta 2018 delež prebivalstva, ki ga ogroža revščina, na Portugalskem zmanjšal za samo 23,8 %, kar je precej pod povprečjem Unije, ki znaša 34 %. Poleg tega je ustreznost sheme minimalnega dohodka med najnižjimi v Uniji in zagotavlja dohodke v višini zgolj 40 % nacionalnega praga revščine.

| (20) | Pandemija COVID-19 postavlja visoke zahteve za uporabo digitalnih tehnologij, da se ob potrebnem sprejetju ukrepov za omejevanje socialnih stikov zagotovi stalen dostop do izobraževanja, usposabljanja in poslovne dejavnosti. Portugalske šole in izobraževalni centri so se zaprli in tradicionalno učenje na podlagi osebnega stika je bilo prekinjeno ter nadomeščeno z učenjem na daljavo. Približno 6 % gospodinjstev in posledično približno 50 000 učencev še vedno nima dostopa do interneta, med mestnimi in podeželskimi območji pa so velike razlike pri dostopu do interneta in pokritosti s telekomunikacijskim omrežjem. Učenci iz privilegiranega socialno-ekonomskega družinskega okolja imajo boljše možnosti za obvladovanje izzivov, ki jih prinaša učenje na daljavo. Poleg tega Portugalska zelo zaostaja na področju digitalnih spretnosti in znanj. Leta 2019 48 % prebivalstva ni imelo osnovnih digitalnih spretnosti in znanj, vključno s približno 26 % prebivalstva popolnoma brez digitalnih spretnosti in znanj, delež tistih, ki interneta nikoli niso uporabili, pa je bil dvakrat višji od povprečja Unije. Trenutne okoliščine zahtevajo intenzivno izvajanje programov e-usposabljanja in prizadevanja za pomoč ljudem, ki se soočajo z digitalno izključenostjo, da bi lažje premagali ovire pri dostopu do učenja na daljavo. Če bi podjetja uvedla digitalne tehnologije, da bi ponudila alternativne ureditve dela in digitalne storitve, bi to tistim, ki lahko svoje storitve zagotavljajo prek spleta, omogočilo neprekinjeno poslovanje, s čimer bi se ublažil učinek omejitev v nekaterih sektorjih. To je zlasti pomembno za Portugalsko, za katere gospodarstvo so večinoma značilna mikropodjetja, skoncentrirana v tradicionalnih sektorjih. Eden od glavnih dejavnikov, ki ovirajo digitalizacijo MSP, je vrzel v digitalnem znanju, ki izhaja iz splošne nizke ravni digitalne pismenosti vodstvenih delavcev in zaposlenih. |
| --- | --- |

(20)

Pandemija COVID-19 postavlja visoke zahteve za uporabo digitalnih tehnologij, da se ob potrebnem sprejetju ukrepov za omejevanje socialnih stikov zagotovi stalen dostop do izobraževanja, usposabljanja in poslovne dejavnosti. Portugalske šole in izobraževalni centri so se zaprli in tradicionalno učenje na podlagi osebnega stika je bilo prekinjeno ter nadomeščeno z učenjem na daljavo. Približno 6 % gospodinjstev in posledično približno 50 000 učencev še vedno nima dostopa do interneta, med mestnimi in podeželskimi območji pa so velike razlike pri dostopu do interneta in pokritosti s telekomunikacijskim omrežjem. Učenci iz privilegiranega socialno-ekonomskega družinskega okolja imajo boljše možnosti za obvladovanje izzivov, ki jih prinaša učenje na daljavo. Poleg tega Portugalska zelo zaostaja na področju digitalnih spretnosti in znanj. Leta 2019 48 % prebivalstva ni imelo osnovnih digitalnih spretnosti in znanj, vključno s približno 26 % prebivalstva popolnoma brez digitalnih spretnosti in znanj, delež tistih, ki interneta nikoli niso uporabili, pa je bil dvakrat višji od povprečja Unije. Trenutne okoliščine zahtevajo intenzivno izvajanje programov e-usposabljanja in prizadevanja za pomoč ljudem, ki se soočajo z digitalno izključenostjo, da bi lažje premagali ovire pri dostopu do učenja na daljavo. Če bi podjetja uvedla digitalne tehnologije, da bi ponudila alternativne ureditve dela in digitalne storitve, bi to tistim, ki lahko svoje storitve zagotavljajo prek spleta, omogočilo neprekinjeno poslovanje, s čimer bi se ublažil učinek omejitev v nekaterih sektorjih. To je zlasti pomembno za Portugalsko, za katere gospodarstvo so večinoma značilna mikropodjetja, skoncentrirana v tradicionalnih sektorjih. Eden od glavnih dejavnikov, ki ovirajo digitalizacijo MSP, je vrzel v digitalnem znanju, ki izhaja iz splošne nizke ravni digitalne pismenosti vodstvenih delavcev in zaposlenih.

| (21) | Da bi se preprečili stečaji, ki se jim je mogoče izogniti, in omogočilo podjetjem, da preživijo ta šok in ostanejo konkurenčna, je Portugalska sprejela vrsto ukrepov, namenjenih podpori uspešnim podjetjem, zlasti MSP, ki so jih prizadeli ukrepi za omejevanje socialnih stikov, ki omejujejo poslovanje, ter upad domačega in svetovnega povpraševanja. Ti ukrepi so usmerjeni v zagotavljanje likvidnostne podpore, tudi s poroštvi, ki jih financirajo država in javne finančne institucije, neposredne subvencije, odlog plačila davkov, zmanjšanje in odlog plačila prispevkov za socialno varnost ter odlog plačila najemnin, pa tudi odlog plačila bančnih posojil za gospodinjstva in podjetja. Osredotočajo se zlasti na najbolj prizadete sektorje, vključno s turizmom, gostinstvom in s tem povezanimi gospodarskimi dejavnostmi, ter proizvodna in izvozna podjetja. Pomembno je, da javne institucije in zasebni finančni posredniki take ukrepe izvedejo pravočasno in učinkovito. V zvezi s tem je portugalska vlada racionalizirala postopek dostopa do kreditnih linij, natančneje, dokumentacijo, ki jo morajo predložiti podjetja. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja ter pogoje financiranja gospodarstva. Dodatni ukrep politike je namenjen podpori podjetništvu in samozaposlenim. |
| --- | --- |

(21)

Da bi se preprečili stečaji, ki se jim je mogoče izogniti, in omogočilo podjetjem, da preživijo ta šok in ostanejo konkurenčna, je Portugalska sprejela vrsto ukrepov, namenjenih podpori uspešnim podjetjem, zlasti MSP, ki so jih prizadeli ukrepi za omejevanje socialnih stikov, ki omejujejo poslovanje, ter upad domačega in svetovnega povpraševanja. Ti ukrepi so usmerjeni v zagotavljanje likvidnostne podpore, tudi s poroštvi, ki jih financirajo država in javne finančne institucije, neposredne subvencije, odlog plačila davkov, zmanjšanje in odlog plačila prispevkov za socialno varnost ter odlog plačila najemnin, pa tudi odlog plačila bančnih posojil za gospodinjstva in podjetja. Osredotočajo se zlasti na najbolj prizadete sektorje, vključno s turizmom, gostinstvom in s tem povezanimi gospodarskimi dejavnostmi, ter proizvodna in izvozna podjetja. Pomembno je, da javne institucije in zasebni finančni posredniki take ukrepe izvedejo pravočasno in učinkovito. V zvezi s tem je portugalska vlada racionalizirala postopek dostopa do kreditnih linij, natančneje, dokumentacijo, ki jo morajo predložiti podjetja. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja ter pogoje financiranja gospodarstva. Dodatni ukrep politike je namenjen podpori podjetništvu in samozaposlenim.

| (22) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Naložbe za spodbujanje rasti, ki podpirajo raziskave in inovacije, digitalizacijo, povezljivost in zeleni prehod, bodo prispevale k okrevanju portugalskega gospodarstva in ga preusmerile v dolgoročno trajnostno rast. Naložbe v prometno infrastrukturo bi lahko izboljšale obrobni položaj Portugalske, zlasti z zapolnitvijo vrzeli na področju železniške povezave s Španijo in omogočanjem uporabe premalo izkoriščenega potenciala portugalskih pristanišč. Portugalska v svojem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu poroča o velikih potrebah po naložbah za podnebni in energetski prehod. Še vedno je veliko manevrskega prostora za izboljšanje energijske učinkovitosti zgradb in zmanjšanje porabe energije v podjetjih. Boljša energetska povezljivost Iberskega polotoka bi lahko omogočila večjo konkurenco in olajšala uporabo obnovljivih virov energije. Naložbe lahko pomagajo tudi pri predvidevanju škodljivih učinkov podnebnih sprememb, kot so poplave in gozdni požari, ter izboljšanju gospodarjenja z vodo in ravnanja z odpadki ter razvoju potenciala krožnega gospodarstva. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Portugalski lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Portugalski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(22)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Naložbe za spodbujanje rasti, ki podpirajo raziskave in inovacije, digitalizacijo, povezljivost in zeleni prehod, bodo prispevale k okrevanju portugalskega gospodarstva in ga preusmerile v dolgoročno trajnostno rast. Naložbe v prometno infrastrukturo bi lahko izboljšale obrobni položaj Portugalske, zlasti z zapolnitvijo vrzeli na področju železniške povezave s Španijo in omogočanjem uporabe premalo izkoriščenega potenciala portugalskih pristanišč. Portugalska v svojem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu poroča o velikih potrebah po naložbah za podnebni in energetski prehod. Še vedno je veliko manevrskega prostora za izboljšanje energijske učinkovitosti zgradb in zmanjšanje porabe energije v podjetjih. Boljša energetska povezljivost Iberskega polotoka bi lahko omogočila večjo konkurenco in olajšala uporabo obnovljivih virov energije. Naložbe lahko pomagajo tudi pri predvidevanju škodljivih učinkov podnebnih sprememb, kot so poplave in gozdni požari, ter izboljšanju gospodarjenja z vodo in ravnanja z odpadki ter razvoju potenciala krožnega gospodarstva. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Portugalski lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Portugalski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (23) | Portugalski pravosodni sistem je v zadnjih letih zaradi številnih ukrepov, ki se še naprej izvajajo, postal učinkovitejši. Vendar lahko pandemija in posledična recesija privedeta do povečanja števila sodnih postopkov, kar bi lahko še poslabšalo preostala ozka grla, zlasti dolgotrajne postopke in velike sodne zaostanke na upravnih in davčnih sodiščih. Večja učinkovitost in odpornost pravosodnega sistema bi lahko izboljšala poslovno okolje, kar bi zlasti koristilo domačim MSP in vlagateljem. |
| --- | --- |

(23)

Portugalski pravosodni sistem je v zadnjih letih zaradi številnih ukrepov, ki se še naprej izvajajo, postal učinkovitejši. Vendar lahko pandemija in posledična recesija privedeta do povečanja števila sodnih postopkov, kar bi lahko še poslabšalo preostala ozka grla, zlasti dolgotrajne postopke in velike sodne zaostanke na upravnih in davčnih sodiščih. Večja učinkovitost in odpornost pravosodnega sistema bi lahko izboljšala poslovno okolje, kar bi zlasti koristilo domačim MSP in vlagateljem.

| (24) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(24)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

| (25) | V preteklih letih je prišlo do več skupnih izboljšav portugalskega bančnega sistema. Prizadevanja za povečanje učinkovitosti sektorja ter zmanjšanje rezervacij in oslabitev so izboljšala metrike donosnosti. Glede na izboljšano donosnost je bančni sistem še naprej deloval v smeri krepitve kapitalskih količnikov. Vendar so stopnje lastnih sredstev še vedno pod povprečjem Unije. Večletni trend zmanjševanja deleža nedonosnih posojil se je nadaljeval, vendar je še vedno dvakrat višji od deleža Unije. Zmogljivost za ustvarjanje dohodka je še naprej izziv glede na nizke obrestne mere v gospodarstvu s še vedno visoko ravnjo zadolženosti. Posledica krize zaradi COVID–19, nizkih obrestnih mer, pa tudi določene odvisnosti od držav, ki potrebujejo nafto, bodo izzivi za bančni sektor, kar se bo odražalo v kreditni kakovosti odobrenih posojil. |
| --- | --- |

(25)

V preteklih letih je prišlo do več skupnih izboljšav portugalskega bančnega sistema. Prizadevanja za povečanje učinkovitosti sektorja ter zmanjšanje rezervacij in oslabitev so izboljšala metrike donosnosti. Glede na izboljšano donosnost je bančni sistem še naprej deloval v smeri krepitve kapitalskih količnikov. Vendar so stopnje lastnih sredstev še vedno pod povprečjem Unije. Večletni trend zmanjševanja deleža nedonosnih posojil se je nadaljeval, vendar je še vedno dvakrat višji od deleža Unije. Zmogljivost za ustvarjanje dohodka je še naprej izziv glede na nizke obrestne mere v gospodarstvu s še vedno visoko ravnjo zadolženosti. Posledica krize zaradi COVID–19, nizkih obrestnih mer, pa tudi določene odvisnosti od držav, ki potrebujejo nafto, bodo izzivi za bančni sektor, kar se bo odražalo v kreditni kakovosti odobrenih posojil.

| (26) | Dolgotrajni postopki zaradi insolventnosti so bili opredeljeni kot eden od ključnih dejavnikov, ki bankam preprečujejo takojšnjo obravnavo obstoječega obsega nedonosnih posojil. Prav tako bistveno vplivajo na oblikovanje cen teh sredstev na sekundarnem trgu, saj so rezultati, merjeni kot plačila upnikom, nezadostni. Razčlenitev nedonosnih posojil še naprej kaže na stalno visok delež posojil gospodarskim družbam (približno dve tretjini), za katere je najmanj primeren hiter in standardiziran pristop. V zadnjih letih je bilo sprejetih več sprememb postopkov zaradi insolventnosti in civilnih postopkov izvršbe. Dodatne prilagoditve, ki so usmerjene zlasti v neupravičene zamude, bi pomagale tako upnikom kot posojilojemalcem, pri čemer bi bil slednjim omogočen nov začetek. |
| --- | --- |

(26)

Dolgotrajni postopki zaradi insolventnosti so bili opredeljeni kot eden od ključnih dejavnikov, ki bankam preprečujejo takojšnjo obravnavo obstoječega obsega nedonosnih posojil. Prav tako bistveno vplivajo na oblikovanje cen teh sredstev na sekundarnem trgu, saj so rezultati, merjeni kot plačila upnikom, nezadostni. Razčlenitev nedonosnih posojil še naprej kaže na stalno visok delež posojil gospodarskim družbam (približno dve tretjini), za katere je najmanj primeren hiter in standardiziran pristop. V zadnjih letih je bilo sprejetih več sprememb postopkov zaradi insolventnosti in civilnih postopkov izvršbe. Dodatne prilagoditve, ki so usmerjene zlasti v neupravičene zamude, bi pomagale tako upnikom kot posojilojemalcem, pri čemer bi bil slednjim omogočen nov začetek.

| (27) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih in zaposlitvenih politik v Uniji, to usklajevanje pa lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Portugalska prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(27)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih in zaposlitvenih politik v Uniji, to usklajevanje pa lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Portugalska prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (28) | Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Portugalska bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine. |
| --- | --- |

(28)

Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Portugalska bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine.

| (29) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Portugalske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Portugalsko v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Portugalskem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(29)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Portugalske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Portugalsko v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Portugalskem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (30) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (9) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj. |
| --- | --- |

(30)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (9) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

| (31) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s posledicami pandemije COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je ugotovila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilih 1, 2, 3 in 4 spodaj – |
| --- | --- |

(31)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s posledicami pandemije COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je ugotovila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilih 1, 2, 3 in 4 spodaj –

PRIPOROČA, da Portugalska v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Okrepi odpornost zdravstvenega sistema ter zagotovi enakopraven dostop do kakovostnega zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podpre zaposlovanje in daje prednost ukrepom za ohranjanje delovnih mest. Zagotovi zadostno in učinkovito socialno zaščito in dohodkovno podporo. Podpre uporabo digitalnih tehnologij, da se zagotovi enakopraven dostop do kakovostnega izobraževanja in usposabljanja ter poveča konkurenčnost podjetij; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izvede začasne ukrepe za zagotavljanje dostopa do likvidnosti za podjetja, zlasti za MSP. Daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, železniško infrastrukturo in inovacije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveča učinkovitost upravnih in davčnih sodišč. |
| --- | --- |

4.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 129.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so porazdeljene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

7

(8)  Proračunski učinki so izraženi kot odstotek BDP v letu 2020 glede na spomladansko napoved Komisije 2020 (200,4 milijarde EUR).

8

(9)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/149 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/149

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Romunije za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2020

(2020/C 282/23)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Romunijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Romunijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

| (2) | Poročilo o državi za Romunijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Romunije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Romunije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Romuniji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Slabosti so zlasti povezane s cenovno konkurenčnostjo in naraščanjem primanjkljaja na tekočem računu v razmerah ekspanzivne fiskalne politike in nepredvidljivega poslovnega okolja. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Romunijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Romunije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Romunije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Romuniji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Slabosti so zlasti povezane s cenovno konkurenčnostjo in naraščanjem primanjkljaja na tekočem računu v razmerah ekspanzivne fiskalne politike in nepredvidljivega poslovnega okolja.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 uradno razglasila izbruh COVID-19 za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 uradno razglasila izbruh COVID-19 za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Romunija se spodbuja, naj v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Romunija se spodbuja, naj v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi precejšnjih vrzeli v naložbah in produktivnosti dela ter različne specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po romunskih regijah. To pomeni znatno tveganje, da se bodo razlike med regijami v Romuniji še povečale, zaradi česar se bo obrnil že opaženi trend majhnega zmanjševanja razlik med glavnim mestom in preostalimi regijami ter med mestnimi in podeželskimi območji. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi precejšnjih vrzeli v naložbah in produktivnosti dela ter različne specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po romunskih regijah. To pomeni znatno tveganje, da se bodo razlike med regijami v Romuniji še povečale, zaradi česar se bo obrnil že opaženi trend majhnega zmanjševanja razlik med glavnim mestom in preostalimi regijami ter med mestnimi in podeželskimi območji. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Romunija je 8. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 14. maja 2020 pa konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Romunija je 8. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 14. maja 2020 pa konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Romunijo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(11)

Za Romunijo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast.

| (12) | Svet je 3. aprila 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/509 (7), v katerem je ugotovil, da v Romuniji obstaja čezmerni primanjkljaj zaradi neizpolnjevanja merila glede primanjkljaja v letu 2019. Ta ugotovitev je temeljila na posodobljenih fiskalnih ciljih vlade, ki so odražali podatke o izvrševanju proračuna do danega datuma. Realizacija primanjkljaja sektorja država v letu 2019 v višini 4,3 % bruto domačega proizvoda (BDP) je to kršitev potrdila. Kršitev je bila posledica nenehnega povečevanja fiskalnih neravnotežij zaradi ekspanzivne fiskalne politike od leta 2016 v obdobju močne gospodarske rasti. Zaradi sistematičnih in ponavljajočih se odstopanj od nacionalnih fiskalnih pravil v tem obdobju so bila ta pravila v veliki meri neučinkovita. Poleg tega Romunija večkrat ni sprejela učinkovitih ukrepov v odziv na priporočila Sveta, ki so ji bila predložena v okviru postopka zaradi znatnega odklona. Svet je 3. aprila 2020 tudi objavil priporočilo (8) za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Romuniji najpozneje do leta 2022. |
| --- | --- |

(12)

Svet je 3. aprila 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/509 (7), v katerem je ugotovil, da v Romuniji obstaja čezmerni primanjkljaj zaradi neizpolnjevanja merila glede primanjkljaja v letu 2019. Ta ugotovitev je temeljila na posodobljenih fiskalnih ciljih vlade, ki so odražali podatke o izvrševanju proračuna do danega datuma. Realizacija primanjkljaja sektorja država v letu 2019 v višini 4,3 % bruto domačega proizvoda (BDP) je to kršitev potrdila. Kršitev je bila posledica nenehnega povečevanja fiskalnih neravnotežij zaradi ekspanzivne fiskalne politike od leta 2016 v obdobju močne gospodarske rasti. Zaradi sistematičnih in ponavljajočih se odstopanj od nacionalnih fiskalnih pravil v tem obdobju so bila ta pravila v veliki meri neučinkovita. Poleg tega Romunija večkrat ni sprejela učinkovitih ukrepov v odziv na priporočila Sveta, ki so ji bila predložena v okviru postopka zaradi znatnega odklona. Svet je 3. aprila 2020 tudi objavil priporočilo (8) za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Romuniji najpozneje do leta 2022.

| (13) | Dolgoročna vzdržnost javnih financ Romunije je bila tveganju izpostavljena že pred izbruhom COVID-19, in sicer zaradi visokih proračunskih primanjkljajev in napovedanega znatnega povišanja stroškov staranja prebivalstva, zlasti pokojnin. Starostne pokojnine so se septembra 2019 povišale za 15 %, pri čemer naj bi se septembra 2020 na podlagi pokojninskega zakona, sprejetega poleti 2019, povišale za 40 % in se ponovno preračunale navzgor septembra 2021. Odhodki za pokojnine bi se tako v obdobju 2020–2022 znatno povišali. Tveganja za fiskalno vzdržnost dodatno povečuje vpliv pandemije COVID-19 na gospodarsko aktivnost in fiskalni napor, ki je potreben za njegovo ublažitev. Zaradi prejšnjih odločitev v zvezi s fiskalno politiko Romunija nima velikih fiskalnih blažilnikov, ki bi jih lahko uporabila pri reševanju posledic izbruha COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

Dolgoročna vzdržnost javnih financ Romunije je bila tveganju izpostavljena že pred izbruhom COVID-19, in sicer zaradi visokih proračunskih primanjkljajev in napovedanega znatnega povišanja stroškov staranja prebivalstva, zlasti pokojnin. Starostne pokojnine so se septembra 2019 povišale za 15 %, pri čemer naj bi se septembra 2020 na podlagi pokojninskega zakona, sprejetega poleti 2019, povišale za 40 % in se ponovno preračunale navzgor septembra 2021. Odhodki za pokojnine bi se tako v obdobju 2020–2022 znatno povišali. Tveganja za fiskalno vzdržnost dodatno povečuje vpliv pandemije COVID-19 na gospodarsko aktivnost in fiskalni napor, ki je potreben za njegovo ublažitev. Zaradi prejšnjih odločitev v zvezi s fiskalno politiko Romunija nima velikih fiskalnih blažilnikov, ki bi jih lahko uporabila pri reševanju posledic izbruha COVID-19.

| (14) | V konvergenčnem programu Romunije za leto 2020 se načrtuje poslabšanje nominalnega javnofinančnega salda s primanjkljaja v višini 4,3 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 6,7 % BDP v letu 2020 ter povečanje dolga sektorja država kot odstotek BDP s 35,2 % v letu 2019 na 40,9 % v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. Poleg tega proračunske projekcije temeljijo na tveganjih, in sicer se za nekatere postavke prihodkov zdi, da niso ocenjene v skladu z osnovnimi makroekonomskimi projekcijami, za zmanjšanje nekaterih tekočih odhodkov pa se zdi, da temelji na ukrepih fiskalne konsolidacije, ki niso opredeljeni v programu. |
| --- | --- |

(14)

V konvergenčnem programu Romunije za leto 2020 se načrtuje poslabšanje nominalnega javnofinančnega salda s primanjkljaja v višini 4,3 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 6,7 % BDP v letu 2020 ter povečanje dolga sektorja država kot odstotek BDP s 35,2 % v letu 2019 na 40,9 % v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. Poleg tega proračunske projekcije temeljijo na tveganjih, in sicer se za nekatere postavke prihodkov zdi, da niso ocenjene v skladu z osnovnimi makroekonomskimi projekcijami, za zmanjšanje nekaterih tekočih odhodkov pa se zdi, da temelji na ukrepih fiskalne konsolidacije, ki niso opredeljeni v programu.

| (15) | Romunija je v odziv na pandemijo COVID-19 in v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na konvergenčni program za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 1,2 % BDP. Ukrepi vključujejo denarno nadomestilo zaradi začasnega čakanja za zaposlene in podobne dajatve za druge kategorije delavcev, medicinsko opremo in druge odhodke za pomoč v boju proti COVID-19 ter dodatke za zaposlene v zdravstvenem sektorju, ki delajo z bolniki, okuženimi s COVID-19. Poleg tega je vlada napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem. Ti ukrepi vključujejo odloge plačila davkov, pospešitev vračil davka na dodano vrednost (DDV), jamstva za posojila za mala in srednja podjetja (MSP), začasni moratorij na plačila obrokov bančnih posojil za gospodinjstva in MSP ter odlog plačila najemnine in računov za komunalne storitve za MSP. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela romunska vlada, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. |
| --- | --- |

(15)

Romunija je v odziv na pandemijo COVID-19 in v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na konvergenčni program za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 1,2 % BDP. Ukrepi vključujejo denarno nadomestilo zaradi začasnega čakanja za zaposlene in podobne dajatve za druge kategorije delavcev, medicinsko opremo in druge odhodke za pomoč v boju proti COVID-19 ter dodatke za zaposlene v zdravstvenem sektorju, ki delajo z bolniki, okuženimi s COVID-19. Poleg tega je vlada napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem. Ti ukrepi vključujejo odloge plačila davkov, pospešitev vračil davka na dodano vrednost (DDV), jamstva za posojila za mala in srednja podjetja (MSP), začasni moratorij na plačila obrokov bančnih posojil za gospodinjstva in MSP ter odlog plačila najemnine in računov za komunalne storitve za MSP. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela romunska vlada, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020.

| (16) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Romunije v letu 2020 znašal –9,2 % BDP, v letu 2021 pa –11,4 % BDP. Komisija predvideva, da naj bi delež dolga sektorja država v letu 2020 dosegel 46,2 % BDP. |
| --- | --- |

(16)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Romunije v letu 2020 znašal –9,2 % BDP, v letu 2021 pa –11,4 % BDP. Komisija predvideva, da naj bi delež dolga sektorja država v letu 2020 dosegel 46,2 % BDP.

| (17) | Romunija je 16. marca 2020 razglasila izredne razmere. Odločeno je bilo, da se od 25. marca 2020 zaprejo vse šole in trgovine, razen tistih, ki prodajajo proizvode za osnovne potrebe, začele pa so veljati tudi omejitve pri prečkanju mej. Gibanje na javnih območjih je bilo dovoljeno le v omejenih primerih, za osebe, starejše od 65 let, pa so bili uvedeni še strožji ukrepi. Romunija je prepovedala tudi mednarodna potovanja v nekatere države in za več mest odredila strogo karanteno. To stanje je zelo vplivalo na proizvodni sektor gospodarstva, saj so ukrepi za omejitev izhoda izjemno negativno vplivali na gospodarsko aktivnost. V industrijskem sektorju je v drugi polovici marca več proizvajalcev ustavilo proizvodnjo, kar je imelo močne učinke prelivanja v ključnih sektorjih, kot je avtomobilska industrija. Podobno se dogaja v maloprodajnem in gostinskem sektorju. Skupni učinek bo gospodarstvo v letu 2020 potisnil v recesijo. Izredne razmere so se končale 14. maja 2020, Romunija pa je napovedala, da bo postopno uvedla ukrepe za sproščanje omejitev. S 15. majem 2020 so bili uvedeni ukrepi za olajšanje gibanja znotraj mest, delno ponovno odprtje trgovin na drobno ter obvezno uporabo zaščitnih mask v zaprtih javnih in trgovskih prostorih, javnem prevozu in na delovnih mestih. Nekateri proizvajalci iz avtomobilske industrije so ob koncu aprila in v začetku maja 2020 postopoma začeli znova opravljati svoje dejavnosti. Vlada pripravlja dodatne ukrepe za ponovno oživitev gospodarstva. |
| --- | --- |

(17)

Romunija je 16. marca 2020 razglasila izredne razmere. Odločeno je bilo, da se od 25. marca 2020 zaprejo vse šole in trgovine, razen tistih, ki prodajajo proizvode za osnovne potrebe, začele pa so veljati tudi omejitve pri prečkanju mej. Gibanje na javnih območjih je bilo dovoljeno le v omejenih primerih, za osebe, starejše od 65 let, pa so bili uvedeni še strožji ukrepi. Romunija je prepovedala tudi mednarodna potovanja v nekatere države in za več mest odredila strogo karanteno. To stanje je zelo vplivalo na proizvodni sektor gospodarstva, saj so ukrepi za omejitev izhoda izjemno negativno vplivali na gospodarsko aktivnost. V industrijskem sektorju je v drugi polovici marca več proizvajalcev ustavilo proizvodnjo, kar je imelo močne učinke prelivanja v ključnih sektorjih, kot je avtomobilska industrija. Podobno se dogaja v maloprodajnem in gostinskem sektorju. Skupni učinek bo gospodarstvo v letu 2020 potisnil v recesijo. Izredne razmere so se končale 14. maja 2020, Romunija pa je napovedala, da bo postopno uvedla ukrepe za sproščanje omejitev. S 15. majem 2020 so bili uvedeni ukrepi za olajšanje gibanja znotraj mest, delno ponovno odprtje trgovin na drobno ter obvezno uporabo zaščitnih mask v zaprtih javnih in trgovskih prostorih, javnem prevozu in na delovnih mestih. Nekateri proizvajalci iz avtomobilske industrije so ob koncu aprila in v začetku maja 2020 postopoma začeli znova opravljati svoje dejavnosti. Vlada pripravlja dodatne ukrepe za ponovno oživitev gospodarstva.

| (18) | Zaradi pandemije se je zdravstveni sistem soočil s pritiskom brez primere. Kriza je prizadela sistem, za katerega so značilne strukturne pomanjkljivosti, kot sta nizka poraba in neenak dostop do zdravstvenega varstva. V tem okviru je ključni izziv izboljšanje odpornosti zdravstvenega sistema in njegove zmogljivosti za odzivanje na šoke. Romunija je v okviru takojšnjega odziva kupila kritične zdravstvene proizvode in zdravstvene stroške v zvezi s COVID-19 vključila v minimalno košarico zdravstvenih storitev za nezavarovane. Precejšnje pomanjkanje zdravstvenih delavcev, tudi družinskih zdravnikov, ter zastareli zdravstveni objekti, pomanjkanje medicinskih proizvodov, nezadostno usposabljanje za zdravstvene delavce ter omejena kontinuiteta in povezovanje med različnimi ravnmi oskrbe slabijo odpornost zdravstvenega sistema. Poročane neizpolnjene potrebe po zdravstveni oskrbi so se povečevale že pred krizo zaradi COVID-19 in verjetno se je dostop do zdravstvenega varstva še poslabšal. Pandemija je dodatno razkrila regionalne razlike in vrzel v pokritosti s storitvami zdravstvenega varstva za skupine z nizkimi dohodki in starejše. Dolgoročno so staranje prebivalstva in migracije izzivi, ki pomenijo vse večji pritisk na vzdržnost zdravstvenega sistema. Glede na COVID-19 je enako pomembno obravnavati tudi strukturna vprašanja, vključno z razvojem preventivnih, ambulantnih in skupnostnih storitev oskrbe z ustreznimi ciljno usmerjenimi ukrepi javne politike. Potrebne bodo dolgoročne naložbe za okrepitev romunskega zdravstvenega sistema z zagotavljanjem zdravstvenih delavcev in opreme, okrepitvijo tehnoloških in uporabnih raziskav ter izboljšanjem pokritosti z zdravstvenimi storitvami in dostopnosti do njih za vse državljane, tudi zunaj mest, vključno z uporabo e-zdravstvenih storitev. |
| --- | --- |

(18)

Zaradi pandemije se je zdravstveni sistem soočil s pritiskom brez primere. Kriza je prizadela sistem, za katerega so značilne strukturne pomanjkljivosti, kot sta nizka poraba in neenak dostop do zdravstvenega varstva. V tem okviru je ključni izziv izboljšanje odpornosti zdravstvenega sistema in njegove zmogljivosti za odzivanje na šoke. Romunija je v okviru takojšnjega odziva kupila kritične zdravstvene proizvode in zdravstvene stroške v zvezi s COVID-19 vključila v minimalno košarico zdravstvenih storitev za nezavarovane. Precejšnje pomanjkanje zdravstvenih delavcev, tudi družinskih zdravnikov, ter zastareli zdravstveni objekti, pomanjkanje medicinskih proizvodov, nezadostno usposabljanje za zdravstvene delavce ter omejena kontinuiteta in povezovanje med različnimi ravnmi oskrbe slabijo odpornost zdravstvenega sistema. Poročane neizpolnjene potrebe po zdravstveni oskrbi so se povečevale že pred krizo zaradi COVID-19 in verjetno se je dostop do zdravstvenega varstva še poslabšal. Pandemija je dodatno razkrila regionalne razlike in vrzel v pokritosti s storitvami zdravstvenega varstva za skupine z nizkimi dohodki in starejše. Dolgoročno so staranje prebivalstva in migracije izzivi, ki pomenijo vse večji pritisk na vzdržnost zdravstvenega sistema. Glede na COVID-19 je enako pomembno obravnavati tudi strukturna vprašanja, vključno z razvojem preventivnih, ambulantnih in skupnostnih storitev oskrbe z ustreznimi ciljno usmerjenimi ukrepi javne politike. Potrebne bodo dolgoročne naložbe za okrepitev romunskega zdravstvenega sistema z zagotavljanjem zdravstvenih delavcev in opreme, okrepitvijo tehnoloških in uporabnih raziskav ter izboljšanjem pokritosti z zdravstvenimi storitvami in dostopnosti do njih za vse državljane, tudi zunaj mest, vključno z uporabo e-zdravstvenih storitev.

| (19) | S hitro gospodarsko rastjo v zadnjih letih so se izboljšale socialne razmere. Bruto razpoložljivi dohodek gospodinjstev se je leta 2019 povečal za 5,7 %. Delež prebivalstva, izpostavljenega tveganju revščine in socialne izključenosti, je v letu 2019 znašal 31,2 % in je bil med najvišjimi v Uniji, čeprav stalno upada. Vendar lahko vpliv pandemije na gospodarstvo poslabša socialne razmere. Revščina in socialna izključenost, vključno z revščino otrok, revščina zaposlenih in dohodkovna neenakost naj bi se po pričakovanjih povečale, pri čemer so najbolj izpostavljene ranljive skupine, kot so nestandardni delavci, neprijavljeni delavci, samozaposleni, Romi, invalidi, starejši in brezdomci. Pokritost z ukrepi socialne zaščite in njihova ustreznost ter učinkovitost davčnega sistema in sistema socialnih prejemkov pri prerazporejanju dohodka so še naprej omejene. Otroci na podeželskih območjih in v neformalnih naseljih imajo omejen dostop do kakovostne predšolske vzgoje in varstva, ustrezne prehrane, zdravstvenega varstva in stanovanj. Socialni transferji imajo zelo omejen učinek na zmanjševanje revščine, socialni referenčni indeks, ki se uporablja kot podlaga za izračun večine socialnih prejemkov in nadomestil, pa ni bil posodobljen že od leta 2008. Ustreznost minimalne dohodkovne podpore ostaja med najnižjimi v Uniji. Čeprav je bila reforma minimalnega dohodka za vključenost sprejeta leta 2016, je bila spet preložena na leto 2021. Socialne in osnovne storitve so še vedno v veliki meri nezadostne, tudi na področjih, kot so voda in sanitarne storitve, energija in stanovanja. Poleg tega je ozemeljska razporeditev neenakomerna in zaznamovana s precejšnjimi razlikami med podeželjem in mesti ter med regijami. To lahko omeji sposobnost preprečevanja posledic pandemije. Potencial socialne ekonomije za izboljšanje socialnih razmer še vedno ni izkoriščen. |
| --- | --- |

(19)

S hitro gospodarsko rastjo v zadnjih letih so se izboljšale socialne razmere. Bruto razpoložljivi dohodek gospodinjstev se je leta 2019 povečal za 5,7 %. Delež prebivalstva, izpostavljenega tveganju revščine in socialne izključenosti, je v letu 2019 znašal 31,2 % in je bil med najvišjimi v Uniji, čeprav stalno upada. Vendar lahko vpliv pandemije na gospodarstvo poslabša socialne razmere. Revščina in socialna izključenost, vključno z revščino otrok, revščina zaposlenih in dohodkovna neenakost naj bi se po pričakovanjih povečale, pri čemer so najbolj izpostavljene ranljive skupine, kot so nestandardni delavci, neprijavljeni delavci, samozaposleni, Romi, invalidi, starejši in brezdomci. Pokritost z ukrepi socialne zaščite in njihova ustreznost ter učinkovitost davčnega sistema in sistema socialnih prejemkov pri prerazporejanju dohodka so še naprej omejene. Otroci na podeželskih območjih in v neformalnih naseljih imajo omejen dostop do kakovostne predšolske vzgoje in varstva, ustrezne prehrane, zdravstvenega varstva in stanovanj. Socialni transferji imajo zelo omejen učinek na zmanjševanje revščine, socialni referenčni indeks, ki se uporablja kot podlaga za izračun večine socialnih prejemkov in nadomestil, pa ni bil posodobljen že od leta 2008. Ustreznost minimalne dohodkovne podpore ostaja med najnižjimi v Uniji. Čeprav je bila reforma minimalnega dohodka za vključenost sprejeta leta 2016, je bila spet preložena na leto 2021. Socialne in osnovne storitve so še vedno v veliki meri nezadostne, tudi na področjih, kot so voda in sanitarne storitve, energija in stanovanja. Poleg tega je ozemeljska razporeditev neenakomerna in zaznamovana s precejšnjimi razlikami med podeželjem in mesti ter med regijami. To lahko omeji sposobnost preprečevanja posledic pandemije. Potencial socialne ekonomije za izboljšanje socialnih razmer še vedno ni izkoriščen.

| (20) | Razvoj na trgu dela v letu 2019 je bil še naprej pozitiven, vendar so še vedno prisotne razlike med regijami, podeželjem in mestnimi območji ter socialno-ekonomskimi skupinami. Beležijo se visoke stopnje neaktivnosti, zlasti za ženske, mlade, nizko usposobljene, invalide in starejše. Glede na izbruh COVID-19 je verjetno, da se bodo obstoječi izzivi skupaj s hitro rastočo brezposelnostjo in neaktivnostjo še poglobili. Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 6,5 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 5,4 %. Neprijavljeno delo je še vedno izziv, njegov negativni učinek pa bi se lahko v sedanjih razmerah še poslabšal, kar izpostavlja potrebo po podpori prehodu na prijavljeno delo. Zato so bistvenega pomena pravočasno prilagojene storitve, ki obravnavajo potrebe ranljivih skupin in delavcev, ki jih je prizadela kriza. Poleg nedavno uvedene sheme denarnega nadomestila zaradi začasnega čakanja sta bistvenega pomena razvoj dostopa do shem skrajšanega delovnega časa in spodbujanje ukrepov dohodkovne podpore ter omogočanje prožnih ureditev dela in dela na daljavo za prizadete delavce v sodelovanju s socialnimi partnerji, da se kratkoročno in dolgoročno okrepi odpornost trga dela. |
| --- | --- |

(20)

Razvoj na trgu dela v letu 2019 je bil še naprej pozitiven, vendar so še vedno prisotne razlike med regijami, podeželjem in mestnimi območji ter socialno-ekonomskimi skupinami. Beležijo se visoke stopnje neaktivnosti, zlasti za ženske, mlade, nizko usposobljene, invalide in starejše. Glede na izbruh COVID-19 je verjetno, da se bodo obstoječi izzivi skupaj s hitro rastočo brezposelnostjo in neaktivnostjo še poglobili. Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 6,5 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 5,4 %. Neprijavljeno delo je še vedno izziv, njegov negativni učinek pa bi se lahko v sedanjih razmerah še poslabšal, kar izpostavlja potrebo po podpori prehodu na prijavljeno delo. Zato so bistvenega pomena pravočasno prilagojene storitve, ki obravnavajo potrebe ranljivih skupin in delavcev, ki jih je prizadela kriza. Poleg nedavno uvedene sheme denarnega nadomestila zaradi začasnega čakanja sta bistvenega pomena razvoj dostopa do shem skrajšanega delovnega časa in spodbujanje ukrepov dohodkovne podpore ter omogočanje prožnih ureditev dela in dela na daljavo za prizadete delavce v sodelovanju s socialnimi partnerji, da se kratkoročno in dolgoročno okrepi odpornost trga dela.

| (21) | Vztrajna neskladja v znanjih in spretnostih ter pomanjkanja strokovno usposobljene delovne sile, ki izhajajo iz demografskih gibanj ter omejene ustreznosti izobraževanja in usposabljanja za potrebe trga dela, so že pred pandemijo omejevala potencial rasti romunskega gospodarstva. Delež odraslih, ki sodelujejo v izobraževalnih dejavnostih, je leta 2019 znašal 1,3 % in je med najnižjimi v Uniji. Nizka udeležba v predšolski vzgoji in varstvu širi neenakost možnosti med učenci. Enakost na področju izobraževanja, vključenost vanj ter njegova kakovost ostajajo pomembni izzivi, pri čemer so na tem področju potrebne strateške reforme. Romunija ima kljub določenemu napredku v zadnjih letih velik delež mladih, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje (15,3 % v letu 2019), in mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (14,7 %; nekoliko več kot leta 2018). Še vedno ni integriranega nacionalnega mehanizma, ki bi bil namenjen zgodnjemu opuščanju šolanja. Rezultati izobraževanja, zlasti na podeželskih in ekonomsko prikrajšanih območjih, se ne izboljšujejo. Udeležba v visokošolskem izobraževanju je nizka in je še vedno nezadostno usklajena s potrebami na trgu dela. Število diplomantov na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ostaja nizko. Romunija dosega slabe rezultate pri številnih elementih indeksa digitalnega gospodarstva in družbe, vključno z digitalnimi javnimi storitvami, digitalnimi spretnostmi splošnega prebivalstva in digitalizacijo podjetij. Osnovne digitalne spretnosti in znanja ter osnovne sposobnosti uporabe programske opreme so med najnižjimi v Uniji. Zaradi neenake digitalne infrastrukture ter nezadostnih digitalnih spretnosti in znanj nastajajo pri prehodu na učenje na daljavo, ki je posledica izbruha COVID-19, izzivi za ustanove za izobraževanje in usposabljanje, izobraževalce in študente, zlasti prikrajšane študente in Rome. |
| --- | --- |

(21)

Vztrajna neskladja v znanjih in spretnostih ter pomanjkanja strokovno usposobljene delovne sile, ki izhajajo iz demografskih gibanj ter omejene ustreznosti izobraževanja in usposabljanja za potrebe trga dela, so že pred pandemijo omejevala potencial rasti romunskega gospodarstva. Delež odraslih, ki sodelujejo v izobraževalnih dejavnostih, je leta 2019 znašal 1,3 % in je med najnižjimi v Uniji. Nizka udeležba v predšolski vzgoji in varstvu širi neenakost možnosti med učenci. Enakost na področju izobraževanja, vključenost vanj ter njegova kakovost ostajajo pomembni izzivi, pri čemer so na tem področju potrebne strateške reforme. Romunija ima kljub določenemu napredku v zadnjih letih velik delež mladih, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje (15,3 % v letu 2019), in mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (14,7 %; nekoliko več kot leta 2018). Še vedno ni integriranega nacionalnega mehanizma, ki bi bil namenjen zgodnjemu opuščanju šolanja. Rezultati izobraževanja, zlasti na podeželskih in ekonomsko prikrajšanih območjih, se ne izboljšujejo. Udeležba v visokošolskem izobraževanju je nizka in je še vedno nezadostno usklajena s potrebami na trgu dela. Število diplomantov na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ostaja nizko. Romunija dosega slabe rezultate pri številnih elementih indeksa digitalnega gospodarstva in družbe, vključno z digitalnimi javnimi storitvami, digitalnimi spretnostmi splošnega prebivalstva in digitalizacijo podjetij. Osnovne digitalne spretnosti in znanja ter osnovne sposobnosti uporabe programske opreme so med najnižjimi v Uniji. Zaradi neenake digitalne infrastrukture ter nezadostnih digitalnih spretnosti in znanj nastajajo pri prehodu na učenje na daljavo, ki je posledica izbruha COVID-19, izzivi za ustanove za izobraževanje in usposabljanje, izobraževalce in študente, zlasti prikrajšane študente in Rome.

| (22) | Zaradi pandemije COVID-19 in posledičnih ukrepov za omejitev izhoda so bile dobavne verige prekinjene po vsej državi, podjetja so morala zmanjšati dejavnosti ali celo prenehati poslovati, ljudje pa niso mogli delati. Na podjetja vseh velikosti, zlasti pa MSP, močno vplivajo motnje v trgovini in zapora, poleg tega pa se ta podjetja soočajo z likvidnostnimi omejitvami in tveganji stečaja. Vlada je sprejela sklop ukrepov, ki združuje prilagojeno pomoč podjetjem in zaščito dohodkov za vse prizadete delavce. Za okrevanje po krizi bodo potrebna dodatna sredstva za nadaljnjo podporo podjetjem in gospodinjstvom. Sektorju storitev bo treba nameniti posebno pozornost, saj je najbolj prizadet, za nekatere podsektorje pa se pričakuje, da se bodo krčili dlje kot proizvajalni sektor. Ukrepi vlade v odziv na pandemijo vključujejo vzpostavitev javne poroštvene sheme („IMM Invest“) s sredstvi v višini 15 milijard RON, da se ponudi državno poroštvo MSP za najemanje brezobrestnih posojil za financiranje naložb in zagotavljanje obratnega kapitala. Ta poroštva bodo koristila tudi bankam, ki morajo ostati dobro kapitalizirane in likvidne, da lahko zagotavljajo potreben kreditni tok gospodinjstvom in podjetjem. Poleg tega zaradi doslej precej omejene vloge bank pri zagotavljanju posojil podjetjem, zlasti inovativnim MSP, poroštva za posojila sama po sebi morda ne bodo zadostovala. |
| --- | --- |

(22)

Zaradi pandemije COVID-19 in posledičnih ukrepov za omejitev izhoda so bile dobavne verige prekinjene po vsej državi, podjetja so morala zmanjšati dejavnosti ali celo prenehati poslovati, ljudje pa niso mogli delati. Na podjetja vseh velikosti, zlasti pa MSP, močno vplivajo motnje v trgovini in zapora, poleg tega pa se ta podjetja soočajo z likvidnostnimi omejitvami in tveganji stečaja. Vlada je sprejela sklop ukrepov, ki združuje prilagojeno pomoč podjetjem in zaščito dohodkov za vse prizadete delavce. Za okrevanje po krizi bodo potrebna dodatna sredstva za nadaljnjo podporo podjetjem in gospodinjstvom. Sektorju storitev bo treba nameniti posebno pozornost, saj je najbolj prizadet, za nekatere podsektorje pa se pričakuje, da se bodo krčili dlje kot proizvajalni sektor. Ukrepi vlade v odziv na pandemijo vključujejo vzpostavitev javne poroštvene sheme („IMM Invest“) s sredstvi v višini 15 milijard RON, da se ponudi državno poroštvo MSP za najemanje brezobrestnih posojil za financiranje naložb in zagotavljanje obratnega kapitala. Ta poroštva bodo koristila tudi bankam, ki morajo ostati dobro kapitalizirane in likvidne, da lahko zagotavljajo potreben kreditni tok gospodinjstvom in podjetjem. Poleg tega zaradi doslej precej omejene vloge bank pri zagotavljanju posojil podjetjem, zlasti inovativnim MSP, poroštva za posojila sama po sebi morda ne bodo zadostovala.

| (23) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Kriza je še jasneje pokazala, da mora Romunija nujno ponovno začeti javna infrastrukturna dela na področjih, kot so trajnostni promet, čista energija ter okoljska infrastruktura in infrastruktura digitalnih storitev. Mestni prevoz trpi zaradi slabe sektorske organizacije in šibkih upravnih zmogljivosti lokalnih ponudnikov. Za sistem ravnanja z odpadki sta še vedno značilni zelo nizka stopnja recikliranja komunalnih odpadkov in zelo visoka stopnja odlaganja odpadkov na odlagališča. Za izvajanje nacionalnega energetskega in podnebnega načrta bodo potrebne naložbe v čisto proizvodnjo in rabo energije ter preobrazba monoindustrijskih in ogljično intenzivnih regij. Okrepiti je treba prizadevanja za razširitev in posodobitev infrastrukture za pitno in odpadno vodo. Naložbe v mrežo za spremljanje zraka so prav tako nepogrešljive zaradi resnih strukturnih pomanjkljivosti. Prav tako je treba posodobiti in zagotoviti interoperabilnost vseh digitalnih javnih storitev, ki vključujejo izmenjavo informacij, tudi na socialnem, izobraževalnem in zdravstvenem področju. Velike regionalne razlike in nizka produktivnost nekaterih sektorjev škodujejo dolgoročni trajnostni rasti. Enako pomembne so tudi naložbe za spodbujanje konkurenčnosti gospodarstva s podpiranjem dejavnosti na področju raziskav in razvoja, inovativnih MSP in vključevanja v strateške vrednostne verige Unije. Naložbe podjetij v raziskave in razvoj so še vedno skromne in omejene na majhno število podsektorjev, ki so močno odvisni od neposrednih tujih naložb. Zmanjševanje javnih sredstev za raziskave in razvoj je privedlo do slabe kakovosti na znanstvenem in tehnološkem področju ter šibkih povezav med akademsko sfero in podjetji. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Romuniji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Romuniji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(23)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Kriza je še jasneje pokazala, da mora Romunija nujno ponovno začeti javna infrastrukturna dela na področjih, kot so trajnostni promet, čista energija ter okoljska infrastruktura in infrastruktura digitalnih storitev. Mestni prevoz trpi zaradi slabe sektorske organizacije in šibkih upravnih zmogljivosti lokalnih ponudnikov. Za sistem ravnanja z odpadki sta še vedno značilni zelo nizka stopnja recikliranja komunalnih odpadkov in zelo visoka stopnja odlaganja odpadkov na odlagališča. Za izvajanje nacionalnega energetskega in podnebnega načrta bodo potrebne naložbe v čisto proizvodnjo in rabo energije ter preobrazba monoindustrijskih in ogljično intenzivnih regij. Okrepiti je treba prizadevanja za razširitev in posodobitev infrastrukture za pitno in odpadno vodo. Naložbe v mrežo za spremljanje zraka so prav tako nepogrešljive zaradi resnih strukturnih pomanjkljivosti. Prav tako je treba posodobiti in zagotoviti interoperabilnost vseh digitalnih javnih storitev, ki vključujejo izmenjavo informacij, tudi na socialnem, izobraževalnem in zdravstvenem področju. Velike regionalne razlike in nizka produktivnost nekaterih sektorjev škodujejo dolgoročni trajnostni rasti. Enako pomembne so tudi naložbe za spodbujanje konkurenčnosti gospodarstva s podpiranjem dejavnosti na področju raziskav in razvoja, inovativnih MSP in vključevanja v strateške vrednostne verige Unije. Naložbe podjetij v raziskave in razvoj so še vedno skromne in omejene na majhno število podsektorjev, ki so močno odvisni od neposrednih tujih naložb. Zmanjševanje javnih sredstev za raziskave in razvoj je privedlo do slabe kakovosti na znanstvenem in tehnološkem področju ter šibkih povezav med akademsko sfero in podjetji. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Romuniji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Romuniji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (24) | Reforma javne uprave je zastala. Ni vzpostavljenega učinkovitega okvira za strateško in proračunsko načrtovanje, kar posredno vpliva na strateško vizijo za dolgoročni razvoj države, prednostno razvrščanje ukrepov in usklajevanje politik na centralni in lokalni ravni. Sektorski strateški okvir je razdrobljen in se včasih prekriva, medtem ko ukrepi, ki jih je treba sprejeti v okviru sektorjev, niso prednostno obravnavani. Vloga strateškega upravljanja generalnega sekretariata vlade še vedno ni konsolidirana. Visoka razdrobljenost pristojnosti in virov še naprej vpliva na zagotavljanje javnih storitev, zlasti na lokalni ravni in v revnih skupnostih. Birokracija in nezadostna zmogljivost za zagotavljanje kakovostnih storitev, tudi digitalnih, negativno vplivata na državljane in podjetja, zlasti v času krize. Zamudni upravni postopki za ustanovitev podjetja in regulativne zahteve za ponudnike storitev, vključno z reguliranimi poklici, dodatno ovirajo razvoj trga. Okrepljeno sodelovanje med romunskimi organi za nadzor trga in carinskimi organi lahko pripomore k zmanjšanju količine neskladnih proizvodov, uvoženih iz držav zunaj Unije. Pogoste reorganizacije in pretirana uporaba začasnega upravljanja ovirajo neodvisnost uprave. Izvajanje korporativnega upravljanja v podjetjih v državni lasti je še vedno izziv. |
| --- | --- |

(24)

Reforma javne uprave je zastala. Ni vzpostavljenega učinkovitega okvira za strateško in proračunsko načrtovanje, kar posredno vpliva na strateško vizijo za dolgoročni razvoj države, prednostno razvrščanje ukrepov in usklajevanje politik na centralni in lokalni ravni. Sektorski strateški okvir je razdrobljen in se včasih prekriva, medtem ko ukrepi, ki jih je treba sprejeti v okviru sektorjev, niso prednostno obravnavani. Vloga strateškega upravljanja generalnega sekretariata vlade še vedno ni konsolidirana. Visoka razdrobljenost pristojnosti in virov še naprej vpliva na zagotavljanje javnih storitev, zlasti na lokalni ravni in v revnih skupnostih. Birokracija in nezadostna zmogljivost za zagotavljanje kakovostnih storitev, tudi digitalnih, negativno vplivata na državljane in podjetja, zlasti v času krize. Zamudni upravni postopki za ustanovitev podjetja in regulativne zahteve za ponudnike storitev, vključno z reguliranimi poklici, dodatno ovirajo razvoj trga. Okrepljeno sodelovanje med romunskimi organi za nadzor trga in carinskimi organi lahko pripomore k zmanjšanju količine neskladnih proizvodov, uvoženih iz držav zunaj Unije. Pogoste reorganizacije in pretirana uporaba začasnega upravljanja ovirajo neodvisnost uprave. Izvajanje korporativnega upravljanja v podjetjih v državni lasti je še vedno izziv.

| (25) | Predvidljivost odločanja ostaja pomembno vprašanje. Pred krizo je bila upoštevana le približno tretjina letnega vladnega načrta. Število sprejetih izrednih odlokov je ostalo zelo visoko, kar je povzročilo negotovost in verjetno zaviralo naložbe. Odlok GEO 114/2018 je na primer imel velike socialno-ekonomske učinke na več sektorjev, vključno s finančnim. Čeprav so bile določbe z negativnim učinkom na bančni sektor razveljavljene, nekateri ukrepi, ki bi lahko vplivali na dolgoročno sposobnost uspešnega delovanja pokojninskih skladov drugega stebra, še vedno veljajo. Predvidljivost in stabilnost zakonodaje o javnem naročanju sta še vedno precejšnja izziva. Učinkovitost javnega naročanja in nepovratnost določenih ukrepov, zlasti racionalizacije predhodnega nadzora, še vedno predstavljata težave. Napredek pri izboljšanju upravljanja, kakovosti in učinkovite uporabe regulativnih ocen učinka je majhen. Ni institucionalnega okvira za nadzor kakovosti na vladni ravni in možnosti za vzpostavitev odbora za regulativne ocene učinka se še preučujejo. Socialni dialog še naprej deluje omejeno, zlasti na sektorski ravni, čeprav je smiselno in stalno vključevanje socialnih partnerjev ključnega pomena za uspeh vsake strategije za izstop iz sedanje krize in okrevanje po njej. Vzpostavljeni institucionalni okvir za posvetovanje se ne uporablja ustrezno kot podlaga za postopek odločanja ter ne vključuje dovolj socialnih partnerjev v oblikovanje in izvajanje reform. Razprave o spremembah zakona o socialnem dialogu in reviziji gospodarskih sektorjev so zastale. Nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil Mednarodne organizacije dela, ki so bila izdana aprila 2018, je še vedno negotovo. Pomanjkanje stalnega objektivnega mehanizma za določanje minimalne plače lahko vpliva na poslovno okolje. |
| --- | --- |

(25)

Predvidljivost odločanja ostaja pomembno vprašanje. Pred krizo je bila upoštevana le približno tretjina letnega vladnega načrta. Število sprejetih izrednih odlokov je ostalo zelo visoko, kar je povzročilo negotovost in verjetno zaviralo naložbe. Odlok GEO 114/2018 je na primer imel velike socialno-ekonomske učinke na več sektorjev, vključno s finančnim. Čeprav so bile določbe z negativnim učinkom na bančni sektor razveljavljene, nekateri ukrepi, ki bi lahko vplivali na dolgoročno sposobnost uspešnega delovanja pokojninskih skladov drugega stebra, še vedno veljajo. Predvidljivost in stabilnost zakonodaje o javnem naročanju sta še vedno precejšnja izziva. Učinkovitost javnega naročanja in nepovratnost določenih ukrepov, zlasti racionalizacije predhodnega nadzora, še vedno predstavljata težave. Napredek pri izboljšanju upravljanja, kakovosti in učinkovite uporabe regulativnih ocen učinka je majhen. Ni institucionalnega okvira za nadzor kakovosti na vladni ravni in možnosti za vzpostavitev odbora za regulativne ocene učinka se še preučujejo. Socialni dialog še naprej deluje omejeno, zlasti na sektorski ravni, čeprav je smiselno in stalno vključevanje socialnih partnerjev ključnega pomena za uspeh vsake strategije za izstop iz sedanje krize in okrevanje po njej. Vzpostavljeni institucionalni okvir za posvetovanje se ne uporablja ustrezno kot podlaga za postopek odločanja ter ne vključuje dovolj socialnih partnerjev v oblikovanje in izvajanje reform. Razprave o spremembah zakona o socialnem dialogu in reviziji gospodarskih sektorjev so zastale. Nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil Mednarodne organizacije dela, ki so bila izdana aprila 2018, je še vedno negotovo. Pomanjkanje stalnega objektivnega mehanizma za določanje minimalne plače lahko vpliva na poslovno okolje.

| (26) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(26)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

| (27) | Po več težavah v zadnjih letih so se pritiski na bančni sektor umirili, saj je bilo v začetku leta 2020 več ukrepov, ki so v preteklosti povzročili zaskrbljenost, vključno z bančnim davkom, odpravljenih. Bančni sektor je v sedanjo krizo zaradi COVID-19 vstopil dobro kapitaliziran in likviden, medtem ko se je delež nedonosnih posojil zmanjšal pod 5 %. Ukrepi, ki jih je vlada sprejela v podporo gospodinjstvom in podjetjem, zlasti MSP, so prav tako pomembni za ohranjanje odpornosti bančnega sektorja in sposobnosti bank, da absorbirajo šoke. Tudi poslovne banke so sprejele ukrepe za podporo strankam, kot so preložitev plačila glavnice in obresti, podaljšanje odplačila kredita, zagotavljanje likvidnosti na bankomatih in zmanjšanje pristojbin za spletne storitve. Centralna banka Romunije je 20. marca 2020 znižala obrestne mere denarne politike in od takrat začela kupovati državne vrednostne papirje, denominirane v RON, na sekundarnem trgu, da bi zagotovila nemoteno financiranje realnega gospodarstva in javnega sektorja. Kljub sprejetim ukrepom, vključno z bonitetno prožnostjo, ki so jo odobrili nadzorniki, se bo kakovost sredstev v prihodnjih mesecih verjetno poslabšala. S tega vidika bo ohranjanje preudarnih posojilnih standardov in dajanje prednosti podpori uspešnim posojilojemalcem prispevalo k ohranjanju kakovosti sredstev v bančnem sektorju. Poleg tega je zagotavljanje stabilnega in predvidljivega regulativnega okolja za banke pomemben predpogoj za ohranjanje njihove dejavne vloge pri zagotavljanju posojil gospodarstvu in podpiranju gospodarskega okrevanja. |
| --- | --- |

(27)

Po več težavah v zadnjih letih so se pritiski na bančni sektor umirili, saj je bilo v začetku leta 2020 več ukrepov, ki so v preteklosti povzročili zaskrbljenost, vključno z bančnim davkom, odpravljenih. Bančni sektor je v sedanjo krizo zaradi COVID-19 vstopil dobro kapitaliziran in likviden, medtem ko se je delež nedonosnih posojil zmanjšal pod 5 %. Ukrepi, ki jih je vlada sprejela v podporo gospodinjstvom in podjetjem, zlasti MSP, so prav tako pomembni za ohranjanje odpornosti bančnega sektorja in sposobnosti bank, da absorbirajo šoke. Tudi poslovne banke so sprejele ukrepe za podporo strankam, kot so preložitev plačila glavnice in obresti, podaljšanje odplačila kredita, zagotavljanje likvidnosti na bankomatih in zmanjšanje pristojbin za spletne storitve. Centralna banka Romunije je 20. marca 2020 znižala obrestne mere denarne politike in od takrat začela kupovati državne vrednostne papirje, denominirane v RON, na sekundarnem trgu, da bi zagotovila nemoteno financiranje realnega gospodarstva in javnega sektorja. Kljub sprejetim ukrepom, vključno z bonitetno prožnostjo, ki so jo odobrili nadzorniki, se bo kakovost sredstev v prihodnjih mesecih verjetno poslabšala. S tega vidika bo ohranjanje preudarnih posojilnih standardov in dajanje prednosti podpori uspešnim posojilojemalcem prispevalo k ohranjanju kakovosti sredstev v bančnem sektorju. Poleg tega je zagotavljanje stabilnega in predvidljivega regulativnega okolja za banke pomemben predpogoj za ohranjanje njihove dejavne vloge pri zagotavljanju posojil gospodarstvu in podpiranju gospodarskega okrevanja.

| (28) | Pomembne pravne spremembe in politični pritisk na sodstvo v letih 2017, 2018 in v pretežnem delu leta 2019 so vplivali na učinkovitost, kakovost in neodvisnost pravosodnega sistema ter na njegovo zmogljivost za preiskovanje in sankcioniranje korupcije na visoki ravni. Čeprav vlada trenutno podpira ukrepe za preprečevanje in sankcioniranje korupcije ter je pokazala pripravljenost, da razveljavi nekatere najspornejše ukrepe, Romunija še ni izvedla potrebnih zakonodajnih sprememb. Ta vprašanja se spremljajo v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje. Komisija v okviru tega mehanizma še naprej spremlja reformo pravosodja in boj proti korupciji v Romuniji. Ti področji zato nista zajeti v priporočilih za Romunijo iz leta 2020, vendar sta pomembni za razvoj pozitivnega socialno-ekonomskega okolja v državi. |
| --- | --- |

(28)

Pomembne pravne spremembe in politični pritisk na sodstvo v letih 2017, 2018 in v pretežnem delu leta 2019 so vplivali na učinkovitost, kakovost in neodvisnost pravosodnega sistema ter na njegovo zmogljivost za preiskovanje in sankcioniranje korupcije na visoki ravni. Čeprav vlada trenutno podpira ukrepe za preprečevanje in sankcioniranje korupcije ter je pokazala pripravljenost, da razveljavi nekatere najspornejše ukrepe, Romunija še ni izvedla potrebnih zakonodajnih sprememb. Ta vprašanja se spremljajo v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje. Komisija v okviru tega mehanizma še naprej spremlja reformo pravosodja in boj proti korupciji v Romuniji. Ti področji zato nista zajeti v priporočilih za Romunijo iz leta 2020, vendar sta pomembni za razvoj pozitivnega socialno-ekonomskega okolja v državi.

| (29) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Romunija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(29)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Romunija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (30) | V okviru evropskega semestra 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Romunije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Romunijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Romuniji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(30)

V okviru evropskega semestra 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Romunije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Romunijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Romuniji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (31) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje (9) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj. |
| --- | --- |

(31)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje (9) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

| (32) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in konvergenčni program za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s posledicami pandemije COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je ugotovila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilu 4 – |
| --- | --- |

(32)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in konvergenčni program za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s posledicami pandemije COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Priporočila za posamezne države iz leta 2020, ki neposredno obravnavajo makroekonomska neravnotežja, ki jih je ugotovila Komisija na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, so izražena v priporočilu 4 –

PRIPOROČA, da Romunija v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | izvaja fiskalne politike v skladu s priporočilom Sveta z dne 3. aprila 2020 ter sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prepreči izvajanje trajnih ukrepov, ki bi ogrozili vzdržnost javnih financ. Okrepi odpornost zdravstvenega sistema, zlasti v zvezi z zdravstvenimi delavci in medicinskimi izdelki, ter izboljša dostop do zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zagotovi ustrezno nadomestilo dohodka ter razširi ukrepe socialne zaščite in dostop do osnovnih storitev za vse. Ublaži učinek krize zaradi COVID-19 na zaposlenost z razvojem prožnih ureditev dela in aktivacijskih ukrepov. Okrepi znanja in spretnosti ter digitalno izobraževanje in zagotovi enak dostop do izobraževanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zagotovi likvidnostno podporo gospodarstvu v korist podjetjem in gospodinjstvom, zlasti MSP ter samozaposlenim. Daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva. Osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na trajnostni promet, infrastrukturo digitalnih storitev, čisto in učinkovito proizvodnjo in uporabo energije ter okoljsko infrastrukturo, tudi v premogovniških regijah; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izboljša kakovost in učinkovitost javne uprave ter predvidljivost odločanja, vključno z ustreznim vključevanjem socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

4.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 135.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  Sklep Sveta (EU) 2020/509 z dne 3. aprila 2020 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Romuniji (UL L 110, 8.4.2020, str. 58).

7

(8)  Priporočilo Sveta z dne 3. aprila 2020, katerega cilj je odprava čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Romuniji (UL C 116, 8.4.2020, str. 1).

8

(9)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/157 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/157

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovenije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2020

(2020/C 282/24)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Slovenija ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Slovenija ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja.

| (2) | Poročilo o državi za Slovenijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Slovenije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Slovenije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Slovenijo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Slovenije pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Slovenije pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Slovenija se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Slovenija se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije in koncentracije gospodarskih dejavnosti po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po slovenskih regijah. To pomeni znatno tveganje, da že opaženi trend poglabljanja razlik med glavnim mestom in preostalimi deli države postane še bolj izrazit. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije in koncentracije gospodarskih dejavnosti po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po slovenskih regijah. To pomeni znatno tveganje, da že opaženi trend poglabljanja razlik med glavnim mestom in preostalimi deli države postane še bolj izrazit. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Slovenija je 30. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Slovenija je 30. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Slovenijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. |
| --- | --- |

(11)

Za Slovenijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga.

| (12) | Svet je v okviru priporočil za posamezne države, ki jih je sprejel 13. julija 2018 (7), Sloveniji priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (8) v letu 2019 ne bo presegla 3,1 %, kar je ustrezalo letni strukturni prilagoditvi v višini 0,65 % bruto domačega proizvoda (BDP). Celovita ocena Komisije potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2019 ter za leti 2018 in 2019 skupaj. Vendar glede na uporabo splošne odstopne klavzule nadaljnji ukrepi v okviru postopka zaradi znatnega odklona niso upravičeni. |
| --- | --- |

(12)

Svet je v okviru priporočil za posamezne države, ki jih je sprejel 13. julija 2018 (7), Sloveniji priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (8) v letu 2019 ne bo presegla 3,1 %, kar je ustrezalo letni strukturni prilagoditvi v višini 0,65 % bruto domačega proizvoda (BDP). Celovita ocena Komisije potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2019 ter za leti 2018 in 2019 skupaj. Vendar glede na uporabo splošne odstopne klavzule nadaljnji ukrepi v okviru postopka zaradi znatnega odklona niso upravičeni.

| (13) | V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,5 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 8,1 % BDP v letu 2020. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 66,1 % BDP v letu 2019 povečal na 82,4 % v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,5 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 8,1 % BDP v letu 2020. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 66,1 % BDP v letu 2019 povečal na 82,4 % v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (14) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Slovenija v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 4,4 % BDP. Ukrepi vključujejo sheme skrajšanega delovnega časa za delavce na začasnem čakanju in samozaposlene (2,3 % BDP), višje odhodke za zdravstveno varstvo (0,5 % BDP), nadomestila za delavce, ki še naprej opravljajo delo (0,4 % BDP), krizni dodatek za zaposlene v javnem sektorju (0,4 % BDP), odlog plačila davkov (0,4 % BDP) in finančno pomoč za ranljive skupine (0,2 % BDP). Poleg tega je Slovenija napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 5,1 % BDP. Ti ukrepi vključujejo poroštva za kredite (4,8 % BDP), odlog plačila davkov (0,2 % BDP) in oprostitev plačila prispevkov za socialno varnost za samozaposlene (0,1 % BDP). Sicer pa so v spomladanski napovedi Komisije 2020 vsi odlogi plačila davkov obravnavani kot likvidnostni ukrepi brez negativnega proračunskega učinka v letu 2020. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Slovenija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(14)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Slovenija v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 4,4 % BDP. Ukrepi vključujejo sheme skrajšanega delovnega časa za delavce na začasnem čakanju in samozaposlene (2,3 % BDP), višje odhodke za zdravstveno varstvo (0,5 % BDP), nadomestila za delavce, ki še naprej opravljajo delo (0,4 % BDP), krizni dodatek za zaposlene v javnem sektorju (0,4 % BDP), odlog plačila davkov (0,4 % BDP) in finančno pomoč za ranljive skupine (0,2 % BDP). Poleg tega je Slovenija napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 5,1 % BDP. Ti ukrepi vključujejo poroštva za kredite (4,8 % BDP), odlog plačila davkov (0,2 % BDP) in oprostitev plačila prispevkov za socialno varnost za samozaposlene (0,1 % BDP). Sicer pa so v spomladanski napovedi Komisije 2020 vsi odlogi plačila davkov obravnavani kot likvidnostni ukrepi brez negativnega proračunskega učinka v letu 2020. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Slovenija, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (15) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Slovenije v letu 2020 znašal –7,2 % BDP, v letu 2021 pa –2,1 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 83,7 % BDP v letu 2020 in 79,9 % v letu 2021. |
| --- | --- |

(15)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Slovenije v letu 2020 znašal –7,2 % BDP, v letu 2021 pa –2,1 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 83,7 % BDP v letu 2020 in 79,9 % v letu 2021.

| (16) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Slovenija v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Slovenija v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

| (17) | Slovenija je epidemijo COVID-19 razglasila 12. marca 2020 v skladu z Zakonom o nalezljivih boleznih in sprejela ukrepe za javno zdravje, da bi zajezila širjenje virusa. To je vključevalo usklajevanje zadevnih funkcij javnega zdravja, primarne in sekundarne ravni oskrbe in drugih storitev ter uvedbo ustreznega protokola za testiranje. Hkrati je Slovenija uvedla stroge ukrepe omejitve gibanja, odprte pa so ostale trgovine s hrano, lekarne, banke, bencinske črpalke in pošte. Ukrepi za javno zdravje in ukrepi omejitve gibanja so Sloveniji v prvem valu (od marca do maja) pomagali preprečiti, da bi število resno obolelih preseglo zmogljivosti zdravstvenega sistema države. Zaradi ukrepov omejitve gibanja pa so številna podjetja začasno ustavila ali omejila svoje dejavnosti. V odprtem in izvozno usmerjenem gospodarstvu, kakršno je slovensko, so motnje v dobavni verigi in manjše svetovno povpraševanje po izdelkih še posebej močno vplivali na rast. Ob negotovosti glede gospodarskih gibanj je bilo veliko naložbenih odločitev v zasebnem sektorju odloženih. Ker bosta predvidoma najbolj prizadeta promet in turizem, ki sta dva najpomembnejša sektorja slovenskega gospodarstva – namreč njuni prihodki naj bi se v letu 2020 skrčili za 70 % –, se v letu 2020 pričakuje zelo velik padec BDP. |
| --- | --- |

(17)

Slovenija je epidemijo COVID-19 razglasila 12. marca 2020 v skladu z Zakonom o nalezljivih boleznih in sprejela ukrepe za javno zdravje, da bi zajezila širjenje virusa. To je vključevalo usklajevanje zadevnih funkcij javnega zdravja, primarne in sekundarne ravni oskrbe in drugih storitev ter uvedbo ustreznega protokola za testiranje. Hkrati je Slovenija uvedla stroge ukrepe omejitve gibanja, odprte pa so ostale trgovine s hrano, lekarne, banke, bencinske črpalke in pošte. Ukrepi za javno zdravje in ukrepi omejitve gibanja so Sloveniji v prvem valu (od marca do maja) pomagali preprečiti, da bi število resno obolelih preseglo zmogljivosti zdravstvenega sistema države. Zaradi ukrepov omejitve gibanja pa so številna podjetja začasno ustavila ali omejila svoje dejavnosti. V odprtem in izvozno usmerjenem gospodarstvu, kakršno je slovensko, so motnje v dobavni verigi in manjše svetovno povpraševanje po izdelkih še posebej močno vplivali na rast. Ob negotovosti glede gospodarskih gibanj je bilo veliko naložbenih odločitev v zasebnem sektorju odloženih. Ker bosta predvidoma najbolj prizadeta promet in turizem, ki sta dva najpomembnejša sektorja slovenskega gospodarstva – namreč njuni prihodki naj bi se v letu 2020 skrčili za 70 % –, se v letu 2020 pričakuje zelo velik padec BDP.

| (18) | V skladu z začasnim okvirom za ukrepe državne pomoči, ki ga je Komisija sprejela v svojem sporočilu z dne 19. marca 2020, so slovenski organi do konca aprila 2020 sprejeli dva paketa ukrepov za ublažitev šoka, ki ga je povzročil COVID-19. Prvi paket za omilitev posledic krize v vrednosti približno 3,1 milijarde EUR, kar ustreza okoli 6,4 % BDP, se osredotoča predvsem na zaščito delovnih mest in socialno ranljivih skupin. Država krije nadomestilo plače, nadomestilo za bolniške odsotnosti in prispevke za socialno varnost za delavce na začasnem čakanju ter prispevke za pokojninsko zavarovanje za zaposlene, ki še naprej opravljajo delo. Za ublažitev likvidnostnih omejitev podjetij in gospodinjstev se lahko odplačevanje kreditov odloži za največ 12 mesecev. Drugi paket v vrednosti približno 2 milijardi EUR, kar ustreza okoli 4,2 % BDP, zagotavlja predvsem likvidnostno pomoč podjetjem. Paket vključuje shemo državnih poroštev za bančne kredite podjetjem, ki omogoča odobritev kreditov, zavarovanih s poroštvom države v višini do 70 % glavnice za velika podjetja ter do 80 % za mala in srednja podjetja (MSP). Odlog plačila davkov in oprostitev plačila prispevkov za socialno varnost ter pospešitev pogodbenih plačil s strani javnih organov naj bi pomagali podjetjem ublažiti težave z likvidnostjo in dostopom do financiranja. |
| --- | --- |

(18)

V skladu z začasnim okvirom za ukrepe državne pomoči, ki ga je Komisija sprejela v svojem sporočilu z dne 19. marca 2020, so slovenski organi do konca aprila 2020 sprejeli dva paketa ukrepov za ublažitev šoka, ki ga je povzročil COVID-19. Prvi paket za omilitev posledic krize v vrednosti približno 3,1 milijarde EUR, kar ustreza okoli 6,4 % BDP, se osredotoča predvsem na zaščito delovnih mest in socialno ranljivih skupin. Država krije nadomestilo plače, nadomestilo za bolniške odsotnosti in prispevke za socialno varnost za delavce na začasnem čakanju ter prispevke za pokojninsko zavarovanje za zaposlene, ki še naprej opravljajo delo. Za ublažitev likvidnostnih omejitev podjetij in gospodinjstev se lahko odplačevanje kreditov odloži za največ 12 mesecev. Drugi paket v vrednosti približno 2 milijardi EUR, kar ustreza okoli 4,2 % BDP, zagotavlja predvsem likvidnostno pomoč podjetjem. Paket vključuje shemo državnih poroštev za bančne kredite podjetjem, ki omogoča odobritev kreditov, zavarovanih s poroštvom države v višini do 70 % glavnice za velika podjetja ter do 80 % za mala in srednja podjetja (MSP). Odlog plačila davkov in oprostitev plačila prispevkov za socialno varnost ter pospešitev pogodbenih plačil s strani javnih organov naj bi pomagali podjetjem ublažiti težave z likvidnostjo in dostopom do financiranja.

| (19) | Slovenija se je ob povečanju povpraševanja po zdravstvenih storitvah na začetku krize zaradi COVID-19 soočala z izzivi, kako zagotoviti zadostne zdravstvene zmogljivosti. Izbruh virusa je razkril strukturne probleme v zdravstvenem sistemu. Relativno majhno število zdravnikov na primer predstavlja dodaten izziv v boju proti epidemiji. Zato je pomembno, da se zaposli več usposobljenih zdravstvenih delavcev, da se zaščitijo njihovi delovni pogoji in da se jih zaposli tam, kjer so potrebe največje. Ključnega pomena je uporaba diagnostike, testov in orodij e-zdravja, ki omogočajo spremljanje pacientov in medicino na daljavo. Za pomoč javnozdravstvenim službam pri zbiranju in uporabi anonimiziranih podatkov za sprejemanje informiranih odločitev so pomembne tudi ciljno usmerjene raziskave in inovativne rešitve. Kriza izpostavlja potrebo po zaščiti zmogljivosti financiranja zdravstvenega sistema in sistema dolgotrajne oskrbe, za katera se pripravljajo strukturne reforme. Pravočasno sprejetje in izvajanje novega Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, razširitev finančnih virov zdravstvenega sistema in oblikovanje finančnih rezerv bodo ublažili nihanja finančnih virov v gospodarskem ciklu. Ker Slovenija še nima zakona o dolgotrajni oskrbi, so njene zmožnosti za boj proti pandemiji COVID-19 v najbolj prizadetih ustanovah za oskrbo omejene. Ker so starejši, invalidi in ljudje s kroničnimi boleznimi izpostavljeni večjemu tveganju, da zaradi virusa resno zbolijo, so potrebna nadaljnja znatna prizadevanja za zagotovitev kakovostnih storitev dolgotrajne oskrbe, ki bodo dobro povezane z zdravstvenimi storitvami. |
| --- | --- |

(19)

Slovenija se je ob povečanju povpraševanja po zdravstvenih storitvah na začetku krize zaradi COVID-19 soočala z izzivi, kako zagotoviti zadostne zdravstvene zmogljivosti. Izbruh virusa je razkril strukturne probleme v zdravstvenem sistemu. Relativno majhno število zdravnikov na primer predstavlja dodaten izziv v boju proti epidemiji. Zato je pomembno, da se zaposli več usposobljenih zdravstvenih delavcev, da se zaščitijo njihovi delovni pogoji in da se jih zaposli tam, kjer so potrebe največje. Ključnega pomena je uporaba diagnostike, testov in orodij e-zdravja, ki omogočajo spremljanje pacientov in medicino na daljavo. Za pomoč javnozdravstvenim službam pri zbiranju in uporabi anonimiziranih podatkov za sprejemanje informiranih odločitev so pomembne tudi ciljno usmerjene raziskave in inovativne rešitve. Kriza izpostavlja potrebo po zaščiti zmogljivosti financiranja zdravstvenega sistema in sistema dolgotrajne oskrbe, za katera se pripravljajo strukturne reforme. Pravočasno sprejetje in izvajanje novega Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, razširitev finančnih virov zdravstvenega sistema in oblikovanje finančnih rezerv bodo ublažili nihanja finančnih virov v gospodarskem ciklu. Ker Slovenija še nima zakona o dolgotrajni oskrbi, so njene zmožnosti za boj proti pandemiji COVID-19 v najbolj prizadetih ustanovah za oskrbo omejene. Ker so starejši, invalidi in ljudje s kroničnimi boleznimi izpostavljeni večjemu tveganju, da zaradi virusa resno zbolijo, so potrebna nadaljnja znatna prizadevanja za zagotovitev kakovostnih storitev dolgotrajne oskrbe, ki bodo dobro povezane z zdravstvenimi storitvami.

| (20) | Zaradi zdravstvene in gospodarske krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, sta slovenski trg dela in sistem socialne zaščite pod največjim pritiskom doslej. Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 7 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 5,1 %. Za omejitev hitrega naraščanja brezposelnosti v najbolj prizadetih sektorjih je Slovenija sprejela celovit odziv politike, ki združuje preventivne ukrepe z ukrepi za lažji hiter ponovni vstop delavcev na trg dela. Ključni odzivi politike, izvedeni v posvetovanju s socialnimi partnerji, bi se morali osredotočiti na doseganje trajnega in pravičnega okrevanja, in sicer s krepitvijo obstoječih aktivnih politik zaposlovanja in shem za ohranitev delovnih mest, vključno s shemami skrajšanega delovnega časa, in uvedbo drugih vrst časovno omejene podpore za podjetja, kot so subvencije za plače in oprostitve plačila prispevkov za socialno varnost. Ti ukrepi bi pomagali zmanjšati izgubo dohodka za vse delavce, tudi tiste z nestandardnimi oblikami zaposlitve, in za samozaposlene. Prožne ureditve dela, vključno s prožnostjo na delovnem mestu (npr. določbe o delu na daljavo), prožnost glede delovnega časa (npr. določbe o gibljivem delovnem času) in prožnost v delovnih organizacijah (npr. interne storitve podjetij) lahko v veliki meri ohranjajo zaposlenost v času omejitev gibanja in ko bo gospodarska aktivnost ponovno vzpostavljena. Spodbujanje podjetniškega duha bo ključnega pomena za ponovni zagon gospodarstva in potrebne prilagoditve po krizi zaradi COVID-19. Zato je še posebej pomembno podpirati samozaposlene z zmanjšanjem upravnega bremena in blaženjem njihovega slabšega finančnega položaja v primerjavi z zaposlenimi. |
| --- | --- |

(20)

Zaradi zdravstvene in gospodarske krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, sta slovenski trg dela in sistem socialne zaščite pod največjim pritiskom doslej. Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 7 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 5,1 %. Za omejitev hitrega naraščanja brezposelnosti v najbolj prizadetih sektorjih je Slovenija sprejela celovit odziv politike, ki združuje preventivne ukrepe z ukrepi za lažji hiter ponovni vstop delavcev na trg dela. Ključni odzivi politike, izvedeni v posvetovanju s socialnimi partnerji, bi se morali osredotočiti na doseganje trajnega in pravičnega okrevanja, in sicer s krepitvijo obstoječih aktivnih politik zaposlovanja in shem za ohranitev delovnih mest, vključno s shemami skrajšanega delovnega časa, in uvedbo drugih vrst časovno omejene podpore za podjetja, kot so subvencije za plače in oprostitve plačila prispevkov za socialno varnost. Ti ukrepi bi pomagali zmanjšati izgubo dohodka za vse delavce, tudi tiste z nestandardnimi oblikami zaposlitve, in za samozaposlene. Prožne ureditve dela, vključno s prožnostjo na delovnem mestu (npr. določbe o delu na daljavo), prožnost glede delovnega časa (npr. določbe o gibljivem delovnem času) in prožnost v delovnih organizacijah (npr. interne storitve podjetij) lahko v veliki meri ohranjajo zaposlenost v času omejitev gibanja in ko bo gospodarska aktivnost ponovno vzpostavljena. Spodbujanje podjetniškega duha bo ključnega pomena za ponovni zagon gospodarstva in potrebne prilagoditve po krizi zaradi COVID-19. Zato je še posebej pomembno podpirati samozaposlene z zmanjšanjem upravnega bremena in blaženjem njihovega slabšega finančnega položaja v primerjavi z zaposlenimi.

| (21) | Za ublažitev socialnih posledic te krize zaradi COVID-19 je bistveno, da Slovenija še naprej zagotavlja ustrezen sveženj socialnih prejemkov in nadomestil. Zato bo treba redno spremljati učinke krize na revščino. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti starejšim, zlasti starejšim ženskam, pri katerih so bile stopnje tveganja revščine ali socialne izključenosti že pred krizo višje od povprečja EU. Spremembe pokojninske zakonodaje, ki jih je Državni zbor sprejel novembra 2019, naj bi izboljšale ustreznost pokojnin za nove upokojence, medtem ko sedanji upokojenci, vključno s tistimi, ki živijo na pragu revščine ali pod njim, od njih ne bodo imeli koristi. Dodatna finančna pomoč, ponujena organizacijam, ki so s svojim delom v prvih vrstah boja proti pandemiji COVID-19, bi zagotovila, da pandemija ne bi nesorazmerno prizadela ljudi, ki jim grozi socialna izključenost, in da bi bile krite njihove osnovne potrebe, kot so dnevni obroki in zdravstveno varstvo. |
| --- | --- |

(21)

Za ublažitev socialnih posledic te krize zaradi COVID-19 je bistveno, da Slovenija še naprej zagotavlja ustrezen sveženj socialnih prejemkov in nadomestil. Zato bo treba redno spremljati učinke krize na revščino. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti starejšim, zlasti starejšim ženskam, pri katerih so bile stopnje tveganja revščine ali socialne izključenosti že pred krizo višje od povprečja EU. Spremembe pokojninske zakonodaje, ki jih je Državni zbor sprejel novembra 2019, naj bi izboljšale ustreznost pokojnin za nove upokojence, medtem ko sedanji upokojenci, vključno s tistimi, ki živijo na pragu revščine ali pod njim, od njih ne bodo imeli koristi. Dodatna finančna pomoč, ponujena organizacijam, ki so s svojim delom v prvih vrstah boja proti pandemiji COVID-19, bi zagotovila, da pandemija ne bi nesorazmerno prizadela ljudi, ki jim grozi socialna izključenost, in da bi bile krite njihove osnovne potrebe, kot so dnevni obroki in zdravstveno varstvo.

| (22) | Aprila 2020 so bili uvedeni likvidnostni ukrepi za podjetja, vendar nekatera poslovno vzdržna podjetja, kot so manjša inovativna in hitro rastoča podjetja, še nimajo dovolj dolge finančne preteklosti, na podlagi katere bi banke lahko upravičile odobritev kredita zanje. Zlasti v državah, kot je Slovenija, kjer kapitalski trgi niso dovolj razviti, je morda potreben boljši dostop do alternativnih virov financiranja, vključno z lastniškimi finančnimi instrumenti (npr. tvegani kapital). Obstoječi instrumenti lastniškega kapitala, s katerimi razpolaga Slovenija, bi bili lahko način za usmerjanje sredstev za podporo tistim podjetjem, ki uspešno izstopajo iz krize, kot so inovativna MSP, zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi, podobno kot so jih načrtovale druge države članice. Uporaba zaščitnih ukrepov, določenih v pravilih Unije, bo zagotovila, da te kapitalske injekcije ne bodo negativno vplivale na učinkovitost podjetij ali gospodarsko konkurenco. |
| --- | --- |

(22)

Aprila 2020 so bili uvedeni likvidnostni ukrepi za podjetja, vendar nekatera poslovno vzdržna podjetja, kot so manjša inovativna in hitro rastoča podjetja, še nimajo dovolj dolge finančne preteklosti, na podlagi katere bi banke lahko upravičile odobritev kredita zanje. Zlasti v državah, kot je Slovenija, kjer kapitalski trgi niso dovolj razviti, je morda potreben boljši dostop do alternativnih virov financiranja, vključno z lastniškimi finančnimi instrumenti (npr. tvegani kapital). Obstoječi instrumenti lastniškega kapitala, s katerimi razpolaga Slovenija, bi bili lahko način za usmerjanje sredstev za podporo tistim podjetjem, ki uspešno izstopajo iz krize, kot so inovativna MSP, zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi, podobno kot so jih načrtovale druge države članice. Uporaba zaščitnih ukrepov, določenih v pravilih Unije, bo zagotovila, da te kapitalske injekcije ne bodo negativno vplivale na učinkovitost podjetij ali gospodarsko konkurenco.

| (23) | Kriza zaradi COVID-19 je močno vplivala na sposobnost sicer poslovno vzdržnih podjetij in gospodinjstev za plačilo njihovih računov. Brez sprejetih ukrepov bi velikemu delu zasebnega sektorja grozila plačilna nesposobnost. Med likvidnostnimi ukrepi za podjetja je slovenska vlada uvedla 12-mesečni moratorij na odplačevanje bančnih kreditov za nefinančne družbe in gospodinjstva. Učinkovitost in uspešnost teh in podobnih ukrepov je treba skrbno oceniti in spremljati. Prav tako bi bilo treba hitro odpraviti morebitne škodljive učinke ukrepov, da bo ves čas zagotovljena finančna stabilnost. |
| --- | --- |

(23)

Kriza zaradi COVID-19 je močno vplivala na sposobnost sicer poslovno vzdržnih podjetij in gospodinjstev za plačilo njihovih računov. Brez sprejetih ukrepov bi velikemu delu zasebnega sektorja grozila plačilna nesposobnost. Med likvidnostnimi ukrepi za podjetja je slovenska vlada uvedla 12-mesečni moratorij na odplačevanje bančnih kreditov za nefinančne družbe in gospodinjstva. Učinkovitost in uspešnost teh in podobnih ukrepov je treba skrbno oceniti in spremljati. Prav tako bi bilo treba hitro odpraviti morebitne škodljive učinke ukrepov, da bo ves čas zagotovljena finančna stabilnost.

| (24) | Podjetja, ki so v težavah, zlasti manjša, potrebujejo ne le likvidnost in financiranje, ampak tudi podporno poslovno okolje. To vključuje hitro in nebirokratsko izvajanje ukrepov pomoči za omilitev posledic zaradi COVID-19, vendar ni omejeno zgolj na to. Visoko regulativno in upravno breme v državi ustvarja stroške, ki si jih podjetja v stiski v tem težkem obdobju preprosto ne morejo privoščiti. Zmanjšanje birokracije, na primer v zvezi z dovoljenji, obveznostmi poročanja in davčnimi postopki, je učinkovit način za zagotovitev takojšnje, oprijemljive pomoči podjetjem, ne da bi to obremenilo nacionalni proračun in s tem posredno davkoplačevalce. Posodobitev pravil bo omogočila reguliranim poklicnim dejavnostim, da ponudijo bolj stroškovno učinkovite in inovativne storitve, ki jih podjetja zdaj potrebujejo. Slovenija je vzpostavila orodja za zmanjšanje upravnega bremena, vključno z „enotnim dokumentom“ in „MSP testom“. Ta orodja se zdaj lahko uporabljajo v čim večji meri, da se zagotovi takojšnja pomoč. Kriza bo dodatno otežila reševanje gospodarskih sporov in pregon gospodarskega kriminala. Tudi insolvenčni okvir se bo moral bolj osredotočiti na preprečevanje primerov insolventnosti, povezanih s krizo, na hitro prenehanje poslovanja podjetij, ki niso poslovno vzdržna, ter na drugo priložnost za vpletene strani. |
| --- | --- |

(24)

Podjetja, ki so v težavah, zlasti manjša, potrebujejo ne le likvidnost in financiranje, ampak tudi podporno poslovno okolje. To vključuje hitro in nebirokratsko izvajanje ukrepov pomoči za omilitev posledic zaradi COVID-19, vendar ni omejeno zgolj na to. Visoko regulativno in upravno breme v državi ustvarja stroške, ki si jih podjetja v stiski v tem težkem obdobju preprosto ne morejo privoščiti. Zmanjšanje birokracije, na primer v zvezi z dovoljenji, obveznostmi poročanja in davčnimi postopki, je učinkovit način za zagotovitev takojšnje, oprijemljive pomoči podjetjem, ne da bi to obremenilo nacionalni proračun in s tem posredno davkoplačevalce. Posodobitev pravil bo omogočila reguliranim poklicnim dejavnostim, da ponudijo bolj stroškovno učinkovite in inovativne storitve, ki jih podjetja zdaj potrebujejo. Slovenija je vzpostavila orodja za zmanjšanje upravnega bremena, vključno z „enotnim dokumentom“ in „MSP testom“. Ta orodja se zdaj lahko uporabljajo v čim večji meri, da se zagotovi takojšnja pomoč. Kriza bo dodatno otežila reševanje gospodarskih sporov in pregon gospodarskega kriminala. Tudi insolvenčni okvir se bo moral bolj osredotočiti na preprečevanje primerov insolventnosti, povezanih s krizo, na hitro prenehanje poslovanja podjetij, ki niso poslovno vzdržna, ter na drugo priložnost za vpletene strani.

| (25) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Ena takšnih naložb bi lahko bila spodbujanje zelenega prehoda s trajnostnimi projekti, kot je preusmeritev s premogovnikov in proizvodnje električne energije iz premoga. Naložbe v zeleni prehod, kot so opisane v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu Slovenije, lahko prinesejo kratkoročne spodbude za okrevanje in za srednjeročno obdobje po pandemiji COVID-19. To lahko vključuje povečanje sedanjega nizkega deleža obnovljivih virov energije, krepitev energetske infrastrukture, zmanjšanje onesnaženosti zraka, ki je v slovenskih krajih in mestih nad povprečjem EU, krepitev krožnega gospodarstva, podpiranje socialnega podjetništva in pospeševanje prizadevanj za omejitev možnih učinkov za regije in sektorje, ki jih bo prehod najbolj prizadel. Sedanje zmanjšanje emisij bo kratkotrajno, če v svežnjih ukrepov za okrevanje ne bo zadostna pozornost namenjena naložbam v čisto energijo in podnebnim naložbam, kar bi povzročilo, da bi Slovenija zaostala za svojimi podnebnimi cilji. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Sloveniji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Sloveniji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(25)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Ena takšnih naložb bi lahko bila spodbujanje zelenega prehoda s trajnostnimi projekti, kot je preusmeritev s premogovnikov in proizvodnje električne energije iz premoga. Naložbe v zeleni prehod, kot so opisane v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu Slovenije, lahko prinesejo kratkoročne spodbude za okrevanje in za srednjeročno obdobje po pandemiji COVID-19. To lahko vključuje povečanje sedanjega nizkega deleža obnovljivih virov energije, krepitev energetske infrastrukture, zmanjšanje onesnaženosti zraka, ki je v slovenskih krajih in mestih nad povprečjem EU, krepitev krožnega gospodarstva, podpiranje socialnega podjetništva in pospeševanje prizadevanj za omejitev možnih učinkov za regije in sektorje, ki jih bo prehod najbolj prizadel. Sedanje zmanjšanje emisij bo kratkotrajno, če v svežnjih ukrepov za okrevanje ne bo zadostna pozornost namenjena naložbam v čisto energijo in podnebnim naložbam, kar bi povzročilo, da bi Slovenija zaostala za svojimi podnebnimi cilji. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Sloveniji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Sloveniji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (26) | Za okrevanje gospodarstva, ki upošteva načelo trajnostnosti, bodo potrebne naložbe za nadaljnji razvoj trajnostnega prometa ter za podporo javnemu potniškemu prometu in trajnostnim povezavam, zlasti železniškim. Kriza zaradi COVID-19 je povzročila dodatne izzive za tovorni in tranzitni promet in čeprav je Slovenija sprejela potrebne ukrepe ter omogočila pretok blaga, zlasti kritičnega, bo to negativno vplivalo na gospodarsko rast države. |
| --- | --- |

(26)

Za okrevanje gospodarstva, ki upošteva načelo trajnostnosti, bodo potrebne naložbe za nadaljnji razvoj trajnostnega prometa ter za podporo javnemu potniškemu prometu in trajnostnim povezavam, zlasti železniškim. Kriza zaradi COVID-19 je povzročila dodatne izzive za tovorni in tranzitni promet in čeprav je Slovenija sprejela potrebne ukrepe ter omogočila pretok blaga, zlasti kritičnega, bo to negativno vplivalo na gospodarsko rast države.

| (27) | Kot del strategije za izhod iz krize in okrevanje bo pomembno podpirati naložbe v raziskave in inovacije, ki so ključni dejavnik produktivnosti in gospodarske rasti. Tudi pred krizo je bila Slovenija ocenjena le kot „zmerna inovatorka“, kar upočasnjuje njena prizadevanja za dohitevanje najuspešnejših držav. Poslovni sektor je odgovoren za 75 % izdatkov za raziskave in razvoj. Upad gospodarske rasti zdaj ponovno ogroža raziskave in razvoj ter inovacije podjetij. Razmeroma nizke stopnje inovacij, zlasti v MSP, upočasnjujejo razvoj in širjenje inovativnih poslovnih procesov in rešitev, ki so potrebne v razmerah krize zaradi COVID-19. Treba je vlagati v inovativna MSP, vključno z zagonskimi podjetji, katerih dejavnosti vključujejo nastajajoče tehnologije in prelomne inovacije, da bi lahko okrepila proizvodnjo. Sodelovanje med akademsko sfero in podjetji je večinoma omejeno na srednje- in visokotehnološke sektorje. Učinkovitost pisarn za prenos znanja, ki jih ustanovijo raziskovalne organizacije in visokošolske ustanove, je precej neenakomerna. Povezave med univerzami in podjetji so bistvene za uspešno pretvorbo znanja v inovacije, izboljšanje uspešnosti raziskav in inovacij v državi ter spodbujanje gospodarske rasti. Javna poraba za raziskave in razvoj je bila skromna in delno odvisna od strukturnih skladov Unije. Za okrevanje po tej krizi bo treba dati prednost javnim naložbam v raziskave in inovacije, vključno s tehnološkimi in uporabnimi raziskavami. |
| --- | --- |

(27)

Kot del strategije za izhod iz krize in okrevanje bo pomembno podpirati naložbe v raziskave in inovacije, ki so ključni dejavnik produktivnosti in gospodarske rasti. Tudi pred krizo je bila Slovenija ocenjena le kot „zmerna inovatorka“, kar upočasnjuje njena prizadevanja za dohitevanje najuspešnejših držav. Poslovni sektor je odgovoren za 75 % izdatkov za raziskave in razvoj. Upad gospodarske rasti zdaj ponovno ogroža raziskave in razvoj ter inovacije podjetij. Razmeroma nizke stopnje inovacij, zlasti v MSP, upočasnjujejo razvoj in širjenje inovativnih poslovnih procesov in rešitev, ki so potrebne v razmerah krize zaradi COVID-19. Treba je vlagati v inovativna MSP, vključno z zagonskimi podjetji, katerih dejavnosti vključujejo nastajajoče tehnologije in prelomne inovacije, da bi lahko okrepila proizvodnjo. Sodelovanje med akademsko sfero in podjetji je večinoma omejeno na srednje- in visokotehnološke sektorje. Učinkovitost pisarn za prenos znanja, ki jih ustanovijo raziskovalne organizacije in visokošolske ustanove, je precej neenakomerna. Povezave med univerzami in podjetji so bistvene za uspešno pretvorbo znanja v inovacije, izboljšanje uspešnosti raziskav in inovacij v državi ter spodbujanje gospodarske rasti. Javna poraba za raziskave in razvoj je bila skromna in delno odvisna od strukturnih skladov Unije. Za okrevanje po tej krizi bo treba dati prednost javnim naložbam v raziskave in inovacije, vključno s tehnološkimi in uporabnimi raziskavami.

| (28) | Digitalna preobrazba bo ključna za okrevanje gospodarstva po krizi zaradi COVID-19. Potencial države na tem področju se je pokazal s hitro uvedbo sistemov dela na daljavo in rešitev spletne trgovine, ki so jih nekatera slovenska podjetja uvedla na začetku krize. Večja digitalizacija poslovnih modelov in proizvodnih procesov bi te spremembe razširila na več sektorjev gospodarstva. Slovenija lahko gradi na obstoječem znanju in odličnih zmogljivostih na področju robotike, umetne inteligence in tehnologije veriženja blokov, da bi podprla širitev digitalizacije na manj napredne, tradicionalne panoge. Ponovna uporaba širokega nabora podatkov javnega sektorja, ki so trenutno na voljo, bi lahko podprla inovacije in gospodarstvo masovnih podatkov. Izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti delavcev bi lahko razmeroma hitro povečalo njihovo zaposljivost in podprlo gospodarsko okrevanje. Uvedba uporabniku prijaznih storitev e-uprave in digitalnih javnih storitev bi pomagala dodatno zmanjšati upravno breme za podjetja. Čeprav so že na voljo številne spletne javne storitve, bodo za njihovo uporabo s strani posameznikov in podjetij potrebna prizadevanja za povečanje zaupanja ljudi v spletne transakcije in za večjo varnost teh transakcij (npr. uvedba nacionalnega elektronskega identifikatorja, kibernetska varnost in funkcije v zvezi z zasebnostjo). Hitre in zanesljive širokopasovne povezave (fiksne in mobilne), tudi na podeželju, so nujne za razvoj ključnih spletnih socialnih in gospodarskih storitev. Uvedba omrežja 5G je odvisna od pravočasne dodelitve spektra 5G. |
| --- | --- |

(28)

Digitalna preobrazba bo ključna za okrevanje gospodarstva po krizi zaradi COVID-19. Potencial države na tem področju se je pokazal s hitro uvedbo sistemov dela na daljavo in rešitev spletne trgovine, ki so jih nekatera slovenska podjetja uvedla na začetku krize. Večja digitalizacija poslovnih modelov in proizvodnih procesov bi te spremembe razširila na več sektorjev gospodarstva. Slovenija lahko gradi na obstoječem znanju in odličnih zmogljivostih na področju robotike, umetne inteligence in tehnologije veriženja blokov, da bi podprla širitev digitalizacije na manj napredne, tradicionalne panoge. Ponovna uporaba širokega nabora podatkov javnega sektorja, ki so trenutno na voljo, bi lahko podprla inovacije in gospodarstvo masovnih podatkov. Izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti delavcev bi lahko razmeroma hitro povečalo njihovo zaposljivost in podprlo gospodarsko okrevanje. Uvedba uporabniku prijaznih storitev e-uprave in digitalnih javnih storitev bi pomagala dodatno zmanjšati upravno breme za podjetja. Čeprav so že na voljo številne spletne javne storitve, bodo za njihovo uporabo s strani posameznikov in podjetij potrebna prizadevanja za povečanje zaupanja ljudi v spletne transakcije in za večjo varnost teh transakcij (npr. uvedba nacionalnega elektronskega identifikatorja, kibernetska varnost in funkcije v zvezi z zasebnostjo). Hitre in zanesljive širokopasovne povezave (fiksne in mobilne), tudi na podeželju, so nujne za razvoj ključnih spletnih socialnih in gospodarskih storitev. Uvedba omrežja 5G je odvisna od pravočasne dodelitve spektra 5G.

| (29) | Redni pouk za vse stopnje izobraževanja je bil v času omejitve gibanja zaradi COVID-19 nadomeščen z učenjem na daljavo. Spletno učenje zahteva ustrezno digitalno infrastrukturo, izobraževalno gradivo in učitelje, ki imajo potrebna znanja in spretnosti ter podporo za učinkovito poučevanje. Vsem učencem, zlasti ranljivim skupinam, vključno z invalidi in učenci s podeželskih območij, je treba zagotoviti ustrezen dostop do učenja na daljavo ter zadovoljivih digitalnih znanj in spretnosti, da bodo lahko v celoti izkoristili učenje na daljavo. Digitalne kompetence bi morale imeti vidnejše mesto v šolskih učnih načrtih in programih, in sicer z namenom, da se izboljša usposobljenost zaposlenih. To bi omogočilo večje koriščenje dela na daljavo in širšo uporabo digitalnih storitev, boljšo usklajenost digitalnih znanj in spretnosti z zahtevami trga dela ter vključevanje ranljivih skupin, kot so starejši ali ljudje, ki živijo na podeželskih območjih. |
| --- | --- |

(29)

Redni pouk za vse stopnje izobraževanja je bil v času omejitve gibanja zaradi COVID-19 nadomeščen z učenjem na daljavo. Spletno učenje zahteva ustrezno digitalno infrastrukturo, izobraževalno gradivo in učitelje, ki imajo potrebna znanja in spretnosti ter podporo za učinkovito poučevanje. Vsem učencem, zlasti ranljivim skupinam, vključno z invalidi in učenci s podeželskih območij, je treba zagotoviti ustrezen dostop do učenja na daljavo ter zadovoljivih digitalnih znanj in spretnosti, da bodo lahko v celoti izkoristili učenje na daljavo. Digitalne kompetence bi morale imeti vidnejše mesto v šolskih učnih načrtih in programih, in sicer z namenom, da se izboljša usposobljenost zaposlenih. To bi omogočilo večje koriščenje dela na daljavo in širšo uporabo digitalnih storitev, boljšo usklajenost digitalnih znanj in spretnosti z zahtevami trga dela ter vključevanje ranljivih skupin, kot so starejši ali ljudje, ki živijo na podeželskih območjih.

| (30) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(30)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

| (31) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Slovenija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(31)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Slovenija prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (32) | Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Slovenija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine. |
| --- | --- |

(32)

Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Slovenija bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine.

| (33) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Slovenije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Slovenijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Sloveniji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(33)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Slovenije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Slovenijo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Sloveniji, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (34) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (9) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj – |
| --- | --- |

(34)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (9) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

PRIPOROČA, da Slovenija v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Zagotovi odpornost zdravstvenega sistema in sistema dolgotrajne oskrbe, vključno z zagotavljanjem zadostne oskrbe s kritično medicinsko opremo in odpravo pomanjkanja zdravstvenih delavcev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ublaži učinek krize zaradi COVID-19 na socialnem področju in pri zaposlovanju, tudi z zagotovitvijo ustreznega nadomestila dohodka in socialne zaščite, z okrepitvijo shem skrajšanega delovnega časa in s prožnimi ureditvami dela. Zagotovi, da bodo ti ukrepi zagotavljali ustrezno zaščito za delavce z nestandardnimi oblikami zaposlitve; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nadaljuje hitro izvajanje ukrepov za zagotavljanje likvidnosti in financiranja podjetjem in gospodinjstvom ter zmanjšanje upravnega bremena. Da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe v podporo gospodarskemu okrevanju. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, okoljsko infrastrukturo, trajnostni promet, raziskave in inovacije ter uvajanje omrežja 5G. Spodbuja digitalne zmogljivosti podjetij ter krepi digitalna znanja in spretnosti, e-trgovino in e-zdravje. |
| --- | --- |

3.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 143.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  UL C 320, 10.9.2018, str. 103.

7

(8)  Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so porazdeljene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

8

(9)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/164 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/164

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovaške za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2020

(2020/C 282/25)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Slovaška ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Slovaška ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja.

| (2) | Poročilo o državi za Slovaško za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Slovaške pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Slovaške pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Slovaško za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Slovaške pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Slovaške pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Slovaška se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Slovaška se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije in infrastrukturnih vrzeli po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah. To pomeni znatno tveganje, da se bodo razlike med regijami na Slovaškem še povečale, zlasti med glavnim mestom in zahodno Slovaško na eni strani ter vzhodno in jugovzhodno Slovaško na drugi. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije in infrastrukturnih vrzeli po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah. To pomeni znatno tveganje, da se bodo razlike med regijami na Slovaškem še povečale, zlasti med glavnim mestom in zahodno Slovaško na eni strani ter vzhodno in jugovzhodno Slovaško na drugi. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Slovaška je 18. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Slovaška je 18. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Slovaško trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(11)

Za Slovaško trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast.

| (12) | Svet je 13. julija 2018 Slovaški priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (7) v letu 2019 ne bo presegla 4,1 %, kar je ustrezalo letni strukturni prilagoditvi v višini 0,5 % bruto domačega proizvoda (BDP). Celovita ocena Komisije za leto 2019 ter za leti 2018 in 2019 skupaj potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega strukturnega cilja. Vendar glede na uporabo splošne odstopne klavzule nadaljnji ukrepi v okviru postopka zaradi znatnega odklona za Slovaško niso upravičeni. |
| --- | --- |

(12)

Svet je 13. julija 2018 Slovaški priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (7) v letu 2019 ne bo presegla 4,1 %, kar je ustrezalo letni strukturni prilagoditvi v višini 0,5 % bruto domačega proizvoda (BDP). Celovita ocena Komisije za leto 2019 ter za leti 2018 in 2019 skupaj potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega strukturnega cilja. Vendar glede na uporabo splošne odstopne klavzule nadaljnji ukrepi v okviru postopka zaradi znatnega odklona za Slovaško niso upravičeni.

| (13) | V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 1,3 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 8,4 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se leta 2021 zmanjšal na 4,9 % BDP, leta 2022 na 3,7 % BDP, do leta 2023 pa naj bi dosegel 2,9 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 48 % BDP v letu 2019 povečal na 61,2 % v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 1,3 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 8,4 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se leta 2021 zmanjšal na 4,9 % BDP, leta 2022 na 3,7 % BDP, do leta 2023 pa naj bi dosegel 2,9 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 48 % BDP v letu 2019 povečal na 61,2 % v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (14) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Slovaška v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 2,6 % BDP. Ukrepi vključujejo nadomestila za plače za zaposlene, subvencije za samozaposlene, sheme podpore v primeru bolezni in zdravstvene nege ter nakupe medicinskega blaga, povezanega s pandemijo COVID-19. Poleg tega je Slovaška napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 3 % BDP. Ti ukrepi vključujejo odloge plačila dohodnine in prispevkov za socialno varnost v primeru zmanjšanja prihodkov za več kot 40 % (1,4 % BDP) ter poroštva za posojila (1,6 % BDP). Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Slovaška, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(14)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Slovaška v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 2,6 % BDP. Ukrepi vključujejo nadomestila za plače za zaposlene, subvencije za samozaposlene, sheme podpore v primeru bolezni in zdravstvene nege ter nakupe medicinskega blaga, povezanega s pandemijo COVID-19. Poleg tega je Slovaška napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 3 % BDP. Ti ukrepi vključujejo odloge plačila dohodnine in prispevkov za socialno varnost v primeru zmanjšanja prihodkov za več kot 40 % (1,4 % BDP) ter poroštva za posojila (1,6 % BDP). Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Slovaška, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (15) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Slovaške v letu 2020 znašal –8,5 % BDP, v letu 2021 pa –4,2 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP. |
| --- | --- |

(15)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Slovaške v letu 2020 znašal –8,5 % BDP, v letu 2021 pa –4,2 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP.

| (16) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Slovaška v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Slovaška v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

| (17) | Po izbruhu COVID-19 je Slovaška hitro sprejela edinstvene ukrepe, da bi zaustavila in preprečila nadaljnje širjenje virusa. Po tem, ko je bil 6. marca 2020 zabeležen prvi primer, je 12. marca 2020 razglasila izredne razmere ter uvedla strogo omejevanje socialnih stikov, karanteno, sanitarna pravila in omejitve potovanj. Več tednov so bile zaprte trgovine in zaustavljena proizvodnja v pomembnih gospodarskih sektorjih, dokler vlada konec aprila 2020 ni začela postopoma sproščati omejitev. Posledično naj bi slovaško gospodarstvo v letu 2020 vstopilo v globoko recesijo, saj so prizadete zasebna potrošnja, naložbe in trgovina. Gospodarstvo naj bi se v letu 2020 močno skrčilo, in sicer za 6,7 %, stopnja brezposelnosti pa naj bi v letu 2020 dosegla 8,8 %, kar je več kot v letu 2019, ko je znašala 5,8 %. Slovaška se je odzvala z več sklopi ukrepov za ublažitev negativnih učinkov krize, vključno s prerazporeditvijo 1,2 milijarde EUR neporabljenih sredstev kohezijske politike. Ukrepi vključujejo sheme skrajšanega delovnega časa z nadomestilom za plače, podporo dohodkom zaposlenih z nadomestilom za čas bolezni in nadomestilom za zdravstveno nego ter subvencije za samozaposlene, da se jim nadomesti izguba dohodka. Nadaljnji ukrepi v podporo likvidnosti podjetij in samozaposlenih vključujejo bančna posojila, odloge plačila davkov in prispevkov za socialno varnost ter zagotavljanje bančnih jamstev in shem ugodnih obrestnih mer. Posojilna shema za mala in srednja podjetja (MSP) s prvotno dodelitvijo v višini 38 milijonov EUR bo prejela dodatnih 330 milijonov EUR iz neporabljenih sredstev Unije in 500 milijonov EUR iz nacionalne sheme. Med drugimi ukrepi sta prekinitev davčnega nadzora in obveznosti za vnaprejšnja plačila davkov ter odlog plačila najemnine za podjetja in posameznike. |
| --- | --- |

(17)

Po izbruhu COVID-19 je Slovaška hitro sprejela edinstvene ukrepe, da bi zaustavila in preprečila nadaljnje širjenje virusa. Po tem, ko je bil 6. marca 2020 zabeležen prvi primer, je 12. marca 2020 razglasila izredne razmere ter uvedla strogo omejevanje socialnih stikov, karanteno, sanitarna pravila in omejitve potovanj. Več tednov so bile zaprte trgovine in zaustavljena proizvodnja v pomembnih gospodarskih sektorjih, dokler vlada konec aprila 2020 ni začela postopoma sproščati omejitev. Posledično naj bi slovaško gospodarstvo v letu 2020 vstopilo v globoko recesijo, saj so prizadete zasebna potrošnja, naložbe in trgovina. Gospodarstvo naj bi se v letu 2020 močno skrčilo, in sicer za 6,7 %, stopnja brezposelnosti pa naj bi v letu 2020 dosegla 8,8 %, kar je več kot v letu 2019, ko je znašala 5,8 %. Slovaška se je odzvala z več sklopi ukrepov za ublažitev negativnih učinkov krize, vključno s prerazporeditvijo 1,2 milijarde EUR neporabljenih sredstev kohezijske politike. Ukrepi vključujejo sheme skrajšanega delovnega časa z nadomestilom za plače, podporo dohodkom zaposlenih z nadomestilom za čas bolezni in nadomestilom za zdravstveno nego ter subvencije za samozaposlene, da se jim nadomesti izguba dohodka. Nadaljnji ukrepi v podporo likvidnosti podjetij in samozaposlenih vključujejo bančna posojila, odloge plačila davkov in prispevkov za socialno varnost ter zagotavljanje bančnih jamstev in shem ugodnih obrestnih mer. Posojilna shema za mala in srednja podjetja (MSP) s prvotno dodelitvijo v višini 38 milijonov EUR bo prejela dodatnih 330 milijonov EUR iz neporabljenih sredstev Unije in 500 milijonov EUR iz nacionalne sheme. Med drugimi ukrepi sta prekinitev davčnega nadzora in obveznosti za vnaprejšnja plačila davkov ter odlog plačila najemnine za podjetja in posameznike.

| (18) | Zaradi pandemije COVID-19 je za Slovaško še pomembneje, da še naprej obravnava strukturne izzive v svojem zdravstvenem sistemu. Potrebne so dodatne naložbe za povečanje odpornosti sistema, zmanjšanje pomanjkanja zdravstvenih delavcev ter zagotovitev ustrezne dobave kritične medicinske opreme in infrastrukture. Vzporedno s prizadevanji, da se v prihodnosti zagotovi zadostno število zdravstvenih delavcev, bi se lahko z učinkovitimi politikami zmanjšale razlike v geografski razporeditvi zdravnikov in zagotovil dostop do zdravstvenega varstva za vse prebivalce. Posodobitev mreže bolnišnic in reševanje težave strukturalno nezadostnega financiranja javnih bolnišnic sta ključnega pomena za povečanje kakovosti in stroškovne učinkovitosti zdravstvenih storitev. Da bi se zmanjšal pritisk na bolnišnice in izboljšalo obvladovanje kroničnih bolezni, bi bilo treba okrepiti zagotavljanje primarnega zdravstvenega varstva ter izboljšati usklajevanje na različnih ravneh in med različnimi vrstami zdravstvenega varstva. Še posebej zaskrbljujoč je nezadosten dostop do kakovostne in cenovno dostopne dolgotrajne oskrbe zaradi splošnega premajhnega financiranja storitev zunajbolnišnične oskrbe in oskrbe na domu, razdrobljenega upravljanja ter pomanjkanja sistemskega usklajevanja socialnih in zdravstvenih storitev. |
| --- | --- |

(18)

Zaradi pandemije COVID-19 je za Slovaško še pomembneje, da še naprej obravnava strukturne izzive v svojem zdravstvenem sistemu. Potrebne so dodatne naložbe za povečanje odpornosti sistema, zmanjšanje pomanjkanja zdravstvenih delavcev ter zagotovitev ustrezne dobave kritične medicinske opreme in infrastrukture. Vzporedno s prizadevanji, da se v prihodnosti zagotovi zadostno število zdravstvenih delavcev, bi se lahko z učinkovitimi politikami zmanjšale razlike v geografski razporeditvi zdravnikov in zagotovil dostop do zdravstvenega varstva za vse prebivalce. Posodobitev mreže bolnišnic in reševanje težave strukturalno nezadostnega financiranja javnih bolnišnic sta ključnega pomena za povečanje kakovosti in stroškovne učinkovitosti zdravstvenih storitev. Da bi se zmanjšal pritisk na bolnišnice in izboljšalo obvladovanje kroničnih bolezni, bi bilo treba okrepiti zagotavljanje primarnega zdravstvenega varstva ter izboljšati usklajevanje na različnih ravneh in med različnimi vrstami zdravstvenega varstva. Še posebej zaskrbljujoč je nezadosten dostop do kakovostne in cenovno dostopne dolgotrajne oskrbe zaradi splošnega premajhnega financiranja storitev zunajbolnišnične oskrbe in oskrbe na domu, razdrobljenega upravljanja ter pomanjkanja sistemskega usklajevanja socialnih in zdravstvenih storitev.

| (19) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila že obstoječe socialne izzive na Slovaškem. Pokazala se je nujna potreba, da se v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji zagotovi ustrezno nadomestilo dohodka za delavce. Da bi se ublažil učinek krize na zaposlenost, so se s pomočjo sredstev Unije začele uporabljati sheme skrajšanega delovnega časa. Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 8,8 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 7,1 %. Čeprav je v letu 2018 sistem denarnih nadomestil za brezposelnost na Slovaškem postal nekoliko bolj prožen, so zanj značilne stroge zahteve za upravičenost, razmeroma kratko trajanje nadomestil (praviloma šest mesecev z majhnimi podaljšanji med krizo) in nizke nadomestitvene stopnje za upravičence. Nekatere skupine so zaradi krize še posebej ranljive in utegnejo imeti le omejen dostop do storitev socialne zaščite in zdravstvenega varstva; mednje spadajo npr. marginalizirane romske skupnosti, ki pogosto nimajo dostopa niti do osnovnih storitev, starejši in nizko usposobljeni. |
| --- | --- |

(19)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila že obstoječe socialne izzive na Slovaškem. Pokazala se je nujna potreba, da se v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji zagotovi ustrezno nadomestilo dohodka za delavce. Da bi se ublažil učinek krize na zaposlenost, so se s pomočjo sredstev Unije začele uporabljati sheme skrajšanega delovnega časa. Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 8,8 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 7,1 %. Čeprav je v letu 2018 sistem denarnih nadomestil za brezposelnost na Slovaškem postal nekoliko bolj prožen, so zanj značilne stroge zahteve za upravičenost, razmeroma kratko trajanje nadomestil (praviloma šest mesecev z majhnimi podaljšanji med krizo) in nizke nadomestitvene stopnje za upravičence. Nekatere skupine so zaradi krize še posebej ranljive in utegnejo imeti le omejen dostop do storitev socialne zaščite in zdravstvenega varstva; mednje spadajo npr. marginalizirane romske skupnosti, ki pogosto nimajo dostopa niti do osnovnih storitev, starejši in nizko usposobljeni.

| (20) | S krizo zaradi COVID-19 se je povečala potreba po razvoju digitalnih spretnosti in znanj prebivalstva, tudi učiteljev, ter potreba po razširitvi širokopasovnih povezav, saj so številni učenci še vedno brez internetne povezave ali nimajo drugih osnovnih pogojev za učenje na domu, zlasti v marginaliziranih romskih skupnostih. Še vedno so prisotni izzivi v zvezi z enakim dostopom do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, saj na osnovne ravni znanj in spretnosti ter na splošno uspešnost učencev močno vpliva njihovo socialno-ekonomsko ozadje. Obstajajo izrazite razlike v uspešnosti na ravni posameznih šol in tudi posameznih regij, kar se v nekaterih šolah in regijah, zlasti na vzhodu Slovaške, odraža tudi v velikem številu mladih, ki zgodaj opustijo šolanje. Učiteljski poklic še vedno ni posebej privlačen, kakovost začetnega izobraževanja učiteljev pa je še naprej nizka. Poleg tega je stopnja vpisa otrok v predšolsko vzgojo in varstvo, zlasti otrok, mlajših od treh let, najnižja v Uniji, kar dodatno negativno vpliva na rezultate izobraževanja, to pa velja predvsem za prikrajšane otroke. |
| --- | --- |

(20)

S krizo zaradi COVID-19 se je povečala potreba po razvoju digitalnih spretnosti in znanj prebivalstva, tudi učiteljev, ter potreba po razširitvi širokopasovnih povezav, saj so številni učenci še vedno brez internetne povezave ali nimajo drugih osnovnih pogojev za učenje na domu, zlasti v marginaliziranih romskih skupnostih. Še vedno so prisotni izzivi v zvezi z enakim dostopom do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, saj na osnovne ravni znanj in spretnosti ter na splošno uspešnost učencev močno vpliva njihovo socialno-ekonomsko ozadje. Obstajajo izrazite razlike v uspešnosti na ravni posameznih šol in tudi posameznih regij, kar se v nekaterih šolah in regijah, zlasti na vzhodu Slovaške, odraža tudi v velikem številu mladih, ki zgodaj opustijo šolanje. Učiteljski poklic še vedno ni posebej privlačen, kakovost začetnega izobraževanja učiteljev pa je še naprej nizka. Poleg tega je stopnja vpisa otrok v predšolsko vzgojo in varstvo, zlasti otrok, mlajših od treh let, najnižja v Uniji, kar dodatno negativno vpliva na rezultate izobraževanja, to pa velja predvsem za prikrajšane otroke.

| (21) | Ob krizi zaradi COVID-19 je bila za Slovaško nujna prednostna naloga, da podjetjem hitro zagotovi likvidnostno podporo z dobro ciljno usmerjenimi posojili in poroštvi, s poudarkom na MSP, pri čemer je izkoristila novo prožnost, ki jo zagotavlja začasni okvir o državni pomoči v podporo gospodarstvu, in prerazporedila sredstva kohezijske politike. Ustrezna jamstva za tveganje skupaj z nizkimi obrestnimi merami in dolgimi zapadlostmi lahko pripomorejo k temu, da posredniki posojila hitro zagotovijo, podjetja pa jih hitro uporabijo. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Omogočanje odloga plačil davkov in prispevkov za socialno varnost lahko dodatno pripomore k ublažitvi kratkoročnih likvidnostnih omejitev za MSP in samozaposlene. Boj proti davčnim utajam in izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti srednjeročno ostajata prednostni nalogi za Slovaško, da bi zagotovila vzdržnost javnih financ in enake konkurenčne pogoje ter s tem spodbudila gospodarsko okrevanje. Da bi se zagotovile vzdržne bilance denarnih tokov za MSP, je pomembno, da se javnim organom na vseh ravneh in podjetjem naroči, naj pospešijo plačila računov svojim dobaviteljem. |
| --- | --- |

(21)

Ob krizi zaradi COVID-19 je bila za Slovaško nujna prednostna naloga, da podjetjem hitro zagotovi likvidnostno podporo z dobro ciljno usmerjenimi posojili in poroštvi, s poudarkom na MSP, pri čemer je izkoristila novo prožnost, ki jo zagotavlja začasni okvir o državni pomoči v podporo gospodarstvu, in prerazporedila sredstva kohezijske politike. Ustrezna jamstva za tveganje skupaj z nizkimi obrestnimi merami in dolgimi zapadlostmi lahko pripomorejo k temu, da posredniki posojila hitro zagotovijo, podjetja pa jih hitro uporabijo. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Omogočanje odloga plačil davkov in prispevkov za socialno varnost lahko dodatno pripomore k ublažitvi kratkoročnih likvidnostnih omejitev za MSP in samozaposlene. Boj proti davčnim utajam in izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti srednjeročno ostajata prednostni nalogi za Slovaško, da bi zagotovila vzdržnost javnih financ in enake konkurenčne pogoje ter s tem spodbudila gospodarsko okrevanje. Da bi se zagotovile vzdržne bilance denarnih tokov za MSP, je pomembno, da se javnim organom na vseh ravneh in podjetjem naroči, naj pospešijo plačila računov svojim dobaviteljem.

| (22) | Spodbujanje ugodnega poslovnega okolja in izboljšanje kakovosti javnih storitev sta bistvenega pomena za okrevanje in ustvarjanje spodbudnejšega okolja za naložbe. Da bi se zagotovila učinkovitost ukrepov za okrevanje, je pomembno zmanjšati nepotrebno upravno breme in poenostaviti postopke, med drugim z učinkovito uporabo enotnih vstopnih točk za podjetja. Splošna učinkovitost slovaških javnih institucij in uprave ostaja nizka. Izboljšati jo je mogoče z nadaljnjo digitalizacijo, boljšim usklajevanjem in načrtovanjem razvoja digitalne infrastrukture in programske opreme. Z dodatnimi prizadevanji za reforme bi se lahko izboljšalo usklajevanje oblikovanja politik in priprave predpisov ter zagotovila visoka uspešnost javne uprave in upravljanja človeških virov. Da bi Slovaška okrepila odpornost gospodarstva, bi morala povečati inovacijsko zmogljivost podjetij, zlasti MSP, in sicer z obravnavo razdrobljenega upravljanja raziskovalnega in inovacijskega ekosistema. Boljše sodelovanje med podjetji, raziskovalnim sektorjem, akademsko sfero in javnim sektorjem lahko podpre izmenjavo znanja in spretnosti ter pomaga podjetjem pri uvajanju inovacij in razvoju novih delovnih in proizvodnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(22)

Spodbujanje ugodnega poslovnega okolja in izboljšanje kakovosti javnih storitev sta bistvenega pomena za okrevanje in ustvarjanje spodbudnejšega okolja za naložbe. Da bi se zagotovila učinkovitost ukrepov za okrevanje, je pomembno zmanjšati nepotrebno upravno breme in poenostaviti postopke, med drugim z učinkovito uporabo enotnih vstopnih točk za podjetja. Splošna učinkovitost slovaških javnih institucij in uprave ostaja nizka. Izboljšati jo je mogoče z nadaljnjo digitalizacijo, boljšim usklajevanjem in načrtovanjem razvoja digitalne infrastrukture in programske opreme. Z dodatnimi prizadevanji za reforme bi se lahko izboljšalo usklajevanje oblikovanja politik in priprave predpisov ter zagotovila visoka uspešnost javne uprave in upravljanja človeških virov. Da bi Slovaška okrepila odpornost gospodarstva, bi morala povečati inovacijsko zmogljivost podjetij, zlasti MSP, in sicer z obravnavo razdrobljenega upravljanja raziskovalnega in inovacijskega ekosistema. Boljše sodelovanje med podjetji, raziskovalnim sektorjem, akademsko sfero in javnim sektorjem lahko podpre izmenjavo znanja in spretnosti ter pomaga podjetjem pri uvajanju inovacij in razvoju novih delovnih in proizvodnih zmogljivosti.

| (23) | Za pospešitev okrevanja gospodarstva bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Da bi manj razvitim regijam omogočili, da nadoknadijo zaostanek in postanejo bolj konkurenčne, produktivne in na znanju temelječe, bo na Slovaškem potrebnih več strateških naložb, zlasti za razvoj infrastrukture, vključno z digitalnimi in drugimi ključnimi storitvami, ter za izboljšanje prometnih omrežij. Izbruh COVID-19 je izpostavil že obstoječe vrzeli v digitalni infrastrukturi. Boljša pokritost s širokopasovno povezavo in večja hitrost bosta omogočili bolj izenačen in boljši dostop do interneta. Slovaški izobraževalni sistem in trg dela bi bilo mogoče izboljšati s prizadevanji, da se prebivalstvo opremi z boljšim naborom znanj in spretnosti za spreminjajoče se gospodarstvo in družbo, vključno z vseživljenjskim učenjem, tesnejšim sodelovanjem med podjetji in izobraževalnimi ustanovami na vseh ravneh ter boljšim povezovanjem programov usposabljanja in prekvalifikacije s sedanjimi in prihodnjimi potrebami na trgu dela. |
| --- | --- |

(23)

Za pospešitev okrevanja gospodarstva bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Da bi manj razvitim regijam omogočili, da nadoknadijo zaostanek in postanejo bolj konkurenčne, produktivne in na znanju temelječe, bo na Slovaškem potrebnih več strateških naložb, zlasti za razvoj infrastrukture, vključno z digitalnimi in drugimi ključnimi storitvami, ter za izboljšanje prometnih omrežij. Izbruh COVID-19 je izpostavil že obstoječe vrzeli v digitalni infrastrukturi. Boljša pokritost s širokopasovno povezavo in večja hitrost bosta omogočili bolj izenačen in boljši dostop do interneta. Slovaški izobraževalni sistem in trg dela bi bilo mogoče izboljšati s prizadevanji, da se prebivalstvo opremi z boljšim naborom znanj in spretnosti za spreminjajoče se gospodarstvo in družbo, vključno z vseživljenjskim učenjem, tesnejšim sodelovanjem med podjetji in izobraževalnimi ustanovami na vseh ravneh ter boljšim povezovanjem programov usposabljanja in prekvalifikacije s sedanjimi in prihodnjimi potrebami na trgu dela.

| (24) | Za oživitev gospodarske rasti bodo v prihodnjih letih potrebna politična prizadevanja in ciljno usmerjene naložbe, da bi Slovaška lahko izkoristila priložnosti za ustvarjanje bolj trajnostnega gospodarstva z višjo dodano vrednostjo. Pri teh prizadevanjih bi bilo treba upoštevati regionalne razlike. Prednostna področja za dodatna prizadevanja, opredeljena v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu Slovaške, vključujejo zmanjšanje energetske intenzivnosti industrije, podporo rešitvam za energijsko učinkovitost, zlasti za gospodinjstva, in naložbe v energijo iz obnovljivih virov. Bolj spodbudno regulativno okolje bi lahko prispevalo k povečanju deleža obnovljivih virov energije pri oskrbi z energijo. Slovaška bi morala pospešiti izvajanje akcijskega načrta za preoblikovanje regije Horná Nitra in preusmeriti sredstva v rešitve za celotno regijo ter izkoristiti priložnost za izpeljavo postopne opustitve premoga. Zmanjšanje onesnaženosti zraka zaradi kurjenja trdnih goriv in vse večjih emisij iz prometa, izboljšanje sistema ravnanja z odpadki z inovativnimi rešitvami za njihovo zbiranje in obdelavo, dokončanje omrežja pitne vode in kanalizacijskega omrežja za odpravo sanitarnih težav, podpiranje projektov pametnih omrežij ter prehod industrije na podnebno nevtralno in krožno gospodarstvo lahko Slovaški pomagajo pri trajnostni gospodarski rasti. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Slovaški lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Slovaški omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(24)

Za oživitev gospodarske rasti bodo v prihodnjih letih potrebna politična prizadevanja in ciljno usmerjene naložbe, da bi Slovaška lahko izkoristila priložnosti za ustvarjanje bolj trajnostnega gospodarstva z višjo dodano vrednostjo. Pri teh prizadevanjih bi bilo treba upoštevati regionalne razlike. Prednostna področja za dodatna prizadevanja, opredeljena v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu Slovaške, vključujejo zmanjšanje energetske intenzivnosti industrije, podporo rešitvam za energijsko učinkovitost, zlasti za gospodinjstva, in naložbe v energijo iz obnovljivih virov. Bolj spodbudno regulativno okolje bi lahko prispevalo k povečanju deleža obnovljivih virov energije pri oskrbi z energijo. Slovaška bi morala pospešiti izvajanje akcijskega načrta za preoblikovanje regije Horná Nitra in preusmeriti sredstva v rešitve za celotno regijo ter izkoristiti priložnost za izpeljavo postopne opustitve premoga. Zmanjšanje onesnaženosti zraka zaradi kurjenja trdnih goriv in vse večjih emisij iz prometa, izboljšanje sistema ravnanja z odpadki z inovativnimi rešitvami za njihovo zbiranje in obdelavo, dokončanje omrežja pitne vode in kanalizacijskega omrežja za odpravo sanitarnih težav, podpiranje projektov pametnih omrežij ter prehod industrije na podnebno nevtralno in krožno gospodarstvo lahko Slovaški pomagajo pri trajnostni gospodarski rasti. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Slovaški lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Slovaški omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (25) | Zaradi novih trendov v mednarodnem organiziranem kriminalu, vključno z zlorabo pravnih subjektov za namene pranja denarja, je Slovaška pod pritiskom, da nadgradi svoj okvir za preprečevanje pranja denarja, da bi lahko preprečevala in zatirala gospodarski kriminal. Razumevanje izpostavljenosti tveganju je še vedno na nizki ravni kljub ambicioznim vladnim načrtom za okrepitev preprečevanja, preiskovanja in pregona pranja denarja. Omejeni človeški viri in usposabljanje ovirajo učinkovit nadzor strokovnjakov, ki so vključeni v ustanavljanje podjetij. Z ukrepi, sprejetimi v okviru akcijskega načrta vlade, še niso bila zagotovljena orodja za učinkovito odkrivanje in pregon kaznivih dejanj pranja denarja ter za zaplembo sredstev. |
| --- | --- |

(25)

Zaradi novih trendov v mednarodnem organiziranem kriminalu, vključno z zlorabo pravnih subjektov za namene pranja denarja, je Slovaška pod pritiskom, da nadgradi svoj okvir za preprečevanje pranja denarja, da bi lahko preprečevala in zatirala gospodarski kriminal. Razumevanje izpostavljenosti tveganju je še vedno na nizki ravni kljub ambicioznim vladnim načrtom za okrepitev preprečevanja, preiskovanja in pregona pranja denarja. Omejeni človeški viri in usposabljanje ovirajo učinkovit nadzor strokovnjakov, ki so vključeni v ustanavljanje podjetij. Z ukrepi, sprejetimi v okviru akcijskega načrta vlade, še niso bila zagotovljena orodja za učinkovito odkrivanje in pregon kaznivih dejanj pranja denarja ter za zaplembo sredstev.

| (26) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(26)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

| (27) | Slovaška bi si morala še naprej prizadevati za izpolnitev svoje zaveze, da bo obravnavala specifične pomisleke glede splošne integritete pravosodnega sistema, saj bi lahko ti pomisleki ogrozili zaupanje v njegovo učinkovito delovanje. Napredek pri izvajanju reform za boj proti korupciji je na Slovaškem še vedno omejen. Še vedno ni izvedenih več reform, povezanih s preprečevanjem, vključno s pravili o lobiranju, darilih, nezdružljivosti in stikih s tretjimi osebami pri odločanju ter zaščiti žvižgačev. Čeprav statistični podatki o kaznivih dejanjih nihajo, je število preiskovanih primerov, povezanih s korupcijo na visoki ravni, še vedno majhno, po drugi strani pa prizadevanja za sankcioniranje pravnih oseb kažejo določen učinek. |
| --- | --- |

(27)

Slovaška bi si morala še naprej prizadevati za izpolnitev svoje zaveze, da bo obravnavala specifične pomisleke glede splošne integritete pravosodnega sistema, saj bi lahko ti pomisleki ogrozili zaupanje v njegovo učinkovito delovanje. Napredek pri izvajanju reform za boj proti korupciji je na Slovaškem še vedno omejen. Še vedno ni izvedenih več reform, povezanih s preprečevanjem, vključno s pravili o lobiranju, darilih, nezdružljivosti in stikih s tretjimi osebami pri odločanju ter zaščiti žvižgačev. Čeprav statistični podatki o kaznivih dejanjih nihajo, je število preiskovanih primerov, povezanih s korupcijo na visoki ravni, še vedno majhno, po drugi strani pa prizadevanja za sankcioniranje pravnih oseb kažejo določen učinek.

| (28) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Slovaška prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(28)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Slovaška prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (29) | Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Slovaška bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine. |
| --- | --- |

(29)

Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Slovaška bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine.

| (30) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Slovaške in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Slovaško v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Slovaškem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(30)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Slovaške in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Slovaško v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Slovaškem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (31) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (8) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj – |
| --- | --- |

(31)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (8) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

PRIPOROČA, da Slovaška v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Okrepi odpornost zdravstvenega sistema na področjih zdravstvenih delavcev, kritične medicinske opreme in infrastrukture. Izboljša zagotavljanje primarnega zdravstvenega varstva in usklajevanje med različnimi vrstami zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zagotovi ustrezno nadomestilo dohodka ter dostop do socialne zaščite in osnovnih storitev za vse. Izboljša digitalne spretnosti in znanja. Zagotovi enak dostop do kakovostnega izobraževanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | učinkovito izvede ukrepe za zagotavljanje likvidnosti MSP ter samozaposlenih. Nadoknadi zaostanek na področju digitalne infrastrukture. Da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije in virov, trajnostni javni prevoz in ravnanje z odpadki; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zagotovi učinkovit nadzor in izvrševanje okvira za preprečevanje pranja denarja. Zagotovi ugodno poslovno okolje in kakovostne javne storitve z boljšim usklajevanjem in oblikovanjem politik. Obravnava pomisleke glede integritete pravosodnega sistema. |
| --- | --- |

4.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 148.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so porazdeljene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

7

(8)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/171 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/171

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Finske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Finske za leto 2020

(2020/C 282/26)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Finska ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Finska ni opredeljena kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela še priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja.

| (2) | Poročilo o državi za Finsko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Finske pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Finske pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Finsko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Finske pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Finske pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Finska se spodbuja, naj v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Finska se spodbuja, naj v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po sektorjih in regijah. To pomeni tveganje poglabljanja razlik na Finskem. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po sektorjih in regijah. To pomeni tveganje poglabljanja razlik na Finskem. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Finska je 30. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Finska je 30. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Finsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. |
| --- | --- |

(11)

Za Finsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga.

| (12) | V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 1,1 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 7,2 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 4,0 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 59,4 % BDP v letu 2019 povečal na 69,1 % v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 1,1 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 7,2 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 4,0 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 59,4 % BDP v letu 2019 povečal na 69,1 % v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (13) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Finska v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 1,7 % BDP. Ukrepi vključujejo nujne izdatke za varovanje zdravja in javnega reda ter podporne ukrepe za podjetja in zaposlene. Poleg tega je Finska napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 5 % BDP. Navedeni ukrepi vključujejo jamstva za posojila za podjetja, predvsem za mala in srednja podjetja (MSP), ter posebne jamstvene sheme za družbo Finnair in ladjarske družbe, ki zagotavljajo zanesljivost oskrbe. Poleg tega so bili na Finskem sprejeti drugi ukrepi za povečanje likvidnosti, ki niso bili sporočeni v programu stabilnosti za leto 2020, vključno z odlogi plačila davka od dohodkov pravnih oseb. Navedeni dodatni ukrepi so ocenjeni na 15 % BDP. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Finska, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(13)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Finska v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 1,7 % BDP. Ukrepi vključujejo nujne izdatke za varovanje zdravja in javnega reda ter podporne ukrepe za podjetja in zaposlene. Poleg tega je Finska napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 5 % BDP. Navedeni ukrepi vključujejo jamstva za posojila za podjetja, predvsem za mala in srednja podjetja (MSP), ter posebne jamstvene sheme za družbo Finnair in ladjarske družbe, ki zagotavljajo zanesljivost oskrbe. Poleg tega so bili na Finskem sprejeti drugi ukrepi za povečanje likvidnosti, ki niso bili sporočeni v programu stabilnosti za leto 2020, vključno z odlogi plačila davka od dohodkov pravnih oseb. Navedeni dodatni ukrepi so ocenjeni na 15 % BDP. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Finska, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (14) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Finske v letu 2020 znašal –7,4 % BDP, v letu 2021 pa –3,4 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 69,4 % BDP v letu 2020 in 69,6 % v letu 2021. |
| --- | --- |

(14)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Finske v letu 2020 znašal –7,4 % BDP, v letu 2021 pa –3,4 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 69,4 % BDP v letu 2020 in 69,6 % v letu 2021.

| (15) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Finska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Finska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

| (16) | Finska je v odziv na krizo zaradi COVID-19 sprejela obsežne ukrepe za podporo svojemu zdravstvenemu sistemu in gospodarstvu. Finska vlada je na primer sprejela več rebalansov proračuna in se odločila, da bo izboljšala varnost delovnih mest za zaposlene, hkrati pa so se sprostili pogoji za prejemanje denarnih nadomestil za brezposelnost. Olajšal se je dostop do denarnih nadomestil za brezposelnost za samostojne delavce in podjetnike. Ukrepi na področju socialne varnosti znašajo 1,6 milijarde EUR. Poleg 10 milijard EUR v obliki posojil z državnim jamstvom so bila dana na voljo neposredna nepovratna sredstva za podjetja v višini 1 milijarde EUR. Vlada je začasno znižala prispevek delodajalca za pokojninsko zavarovanje za 2,6 odstotne točke in namenila vsaj 1 milijardo EUR za sveženj pomoči občinam. Finski organ za finančni nadzor je znižal kapitalske zahteve za finske kreditne institucije, tako da je odpravil blažilnik sistemskih tveganj in prilagodil zahteve za posamezne kreditne institucije. Vlada je za pripravo finske strategije za izhod iz krize zaradi COVID-19 imenovala delovno skupino, ki jo vodita ministrstvo za finance in ministrstvo za socialne zadeve in zdravje. Vlada je na podlagi prvega poročila delovne skupine na začetku maja sprejela načrt postopnega izhoda. Delovna skupina bo poleg tega predlagala ustrezne ukrepe za obravnavanje zdravstvenih, socialnih in gospodarskih posledic krize. Posvetovala se je s socialnimi partnerji, občinami, civilno družbo in okoljskimi organizacijami. |
| --- | --- |

(16)

Finska je v odziv na krizo zaradi COVID-19 sprejela obsežne ukrepe za podporo svojemu zdravstvenemu sistemu in gospodarstvu. Finska vlada je na primer sprejela več rebalansov proračuna in se odločila, da bo izboljšala varnost delovnih mest za zaposlene, hkrati pa so se sprostili pogoji za prejemanje denarnih nadomestil za brezposelnost. Olajšal se je dostop do denarnih nadomestil za brezposelnost za samostojne delavce in podjetnike. Ukrepi na področju socialne varnosti znašajo 1,6 milijarde EUR. Poleg 10 milijard EUR v obliki posojil z državnim jamstvom so bila dana na voljo neposredna nepovratna sredstva za podjetja v višini 1 milijarde EUR. Vlada je začasno znižala prispevek delodajalca za pokojninsko zavarovanje za 2,6 odstotne točke in namenila vsaj 1 milijardo EUR za sveženj pomoči občinam. Finski organ za finančni nadzor je znižal kapitalske zahteve za finske kreditne institucije, tako da je odpravil blažilnik sistemskih tveganj in prilagodil zahteve za posamezne kreditne institucije. Vlada je za pripravo finske strategije za izhod iz krize zaradi COVID-19 imenovala delovno skupino, ki jo vodita ministrstvo za finance in ministrstvo za socialne zadeve in zdravje. Vlada je na podlagi prvega poročila delovne skupine na začetku maja sprejela načrt postopnega izhoda. Delovna skupina bo poleg tega predlagala ustrezne ukrepe za obravnavanje zdravstvenih, socialnih in gospodarskih posledic krize. Posvetovala se je s socialnimi partnerji, občinami, civilno družbo in okoljskimi organizacijami.

| (17) | Finska je sicer pokazala splošno pripravljenost, da se sooči s krizo COVID-19, vendar bi lahko njen zdravstveni sistem postal odpornejši. Bolnišnična okrožja so morala prerazporediti zdravstveno osebje, da bi zdravilo bolnike s COVID-19, in odstopati od prej določenih zakonitih rokov za nenujno zdravstveno oskrbo. Sedanji sistem zdravstvenih storitev, ki ga izvajajo različni ponudniki, je privedel do neenakomerne gostote zdravstvenih delavcev po državi. Pričakuje se, da razdrobljenost pri zagotavljanju storitev in neenak dostop do socialnih in osnovnih zdravstvenih storitev zlasti za brezposelne in upokojence, vključno z invalidi, tudi po krizi ne bosta odpravljena. Ker se je brezposelnost zaradi krize COVID-19 povečala, bi se morali kratkoročni in srednjeročni ukrepi politike osredotočiti na izboljšanje enakega dostopa do primarnega zdravstvenega varstva. Srednjeročno je še vedno pomembno, da se še naprej izvajajo načrti reform na področju sociale in zdravstva, ki so jih obravnavale zaporedne finske vlade, zlasti ker pripravljajo Finsko na daljnosežne demografske spremembe in bi državi pomagali ohraniti kakovost zdravstvenega sistema v prihodnosti, hkrati pa izboljšati njegovo dostopnost. Dolgoročna vzdržnost finskih javnih financ ostaja ogrožena zaradi napovedanega povišanja stroškov staranja prebivalstva, zlasti stroškov socialnega in zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

(17)

Finska je sicer pokazala splošno pripravljenost, da se sooči s krizo COVID-19, vendar bi lahko njen zdravstveni sistem postal odpornejši. Bolnišnična okrožja so morala prerazporediti zdravstveno osebje, da bi zdravilo bolnike s COVID-19, in odstopati od prej določenih zakonitih rokov za nenujno zdravstveno oskrbo. Sedanji sistem zdravstvenih storitev, ki ga izvajajo različni ponudniki, je privedel do neenakomerne gostote zdravstvenih delavcev po državi. Pričakuje se, da razdrobljenost pri zagotavljanju storitev in neenak dostop do socialnih in osnovnih zdravstvenih storitev zlasti za brezposelne in upokojence, vključno z invalidi, tudi po krizi ne bosta odpravljena. Ker se je brezposelnost zaradi krize COVID-19 povečala, bi se morali kratkoročni in srednjeročni ukrepi politike osredotočiti na izboljšanje enakega dostopa do primarnega zdravstvenega varstva. Srednjeročno je še vedno pomembno, da se še naprej izvajajo načrti reform na področju sociale in zdravstva, ki so jih obravnavale zaporedne finske vlade, zlasti ker pripravljajo Finsko na daljnosežne demografske spremembe in bi državi pomagali ohraniti kakovost zdravstvenega sistema v prihodnosti, hkrati pa izboljšati njegovo dostopnost. Dolgoročna vzdržnost finskih javnih financ ostaja ogrožena zaradi napovedanega povišanja stroškov staranja prebivalstva, zlasti stroškov socialnega in zdravstvenega varstva.

| (18) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 8,3 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 7,7 %. Potrebni so učinkoviti kratkoročni in srednjeročni ukrepi politike, zasnovani v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji, da bi se zajezilo povečevanje stopnje brezposelnosti in bi se na trg dela ponovno vključili ljudje, ki so izgubili zaposlitev zaradi krize COVID-19. Ta prizadevanja bi morala podpirati tudi skupine, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, kot so nizkokvalificirani delavci, invalidi, osebe z delno delovno sposobnostjo in osebe z migrantskim ozadjem. Finska ima vzpostavljene sheme skrajšanega delovnega časa, zaradi katerih je veliko zaposlenih na začasnem čakanju na delo. Aktivne politike zaposlovanja, vključno z ukrepi za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo, bi lahko zagotovile hiter in trajen ponovni vstop na trg dela. Subvencionirane plače bi lahko bile ciljno usmerjene ter povezane z usposabljanjem in nadaljnjim ukrepanjem javnih služb za zaposlovanje. Prekvalifikacija in izpopolnjevanje sta ključna za ohranjanje zaposljivosti delovne sile v vse bolj digitalnem in zelenem gospodarstvu. Reforma nenehnega učenja bi lahko pomagala obravnavati potrebo po izpopolnjevanju odraslih, tudi nizkokvalificiranih, v sektorjih, pomembnih za trg dela, kot je sektor informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT). Da bi se na trgu zagotovila znanja in spretnosti, ki so potrebna v času demografskih in tehnoloških sprememb, bo pomembno še naprej zagotavljati, da bo izobraževanje ustrezno glede na potrebe trga dela, tudi z zagotavljanjem zadostnih univerzitetnih mest v skladu s predvidevanji glede zaposlovanja za vsak sektor in regijo. Da bi se izognili poslabšanju socialno-ekonomskega položaja najbolj ranljivih skupin zaradi krize COVID-19, bo ključno obravnavati digitalni razkorak, zlasti pri zagotavljanju, da imajo prikrajšani učenci dostop do kakovostnega izobraževanja. Zapleten sistem socialnih prejemkov in nadomestil ustvarja ovire za sprejetje zaposlitve. Da bi spodbudili odločanje za skrajšani delovnik in zaposlitev za delovni čas, krajši od polnega, bi bilo treba učinkovito uporabljati register dohodkov, ki vsebuje realne informacije o plačah ter socialnih prejemkih in nadomestilih, hkrati pa bi bilo treba socialne prejemke in nadomestila hitreje obravnavati. Srednjeročno bo za Finsko pomembno, da izvede reformo sistema socialnih prejemkov in nadomestil, da tako spodbudi zaposlovanje ter pripravi sistem socialnega varstva za prihodnost. |
| --- | --- |

(18)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 8,3 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 7,7 %. Potrebni so učinkoviti kratkoročni in srednjeročni ukrepi politike, zasnovani v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji, da bi se zajezilo povečevanje stopnje brezposelnosti in bi se na trg dela ponovno vključili ljudje, ki so izgubili zaposlitev zaradi krize COVID-19. Ta prizadevanja bi morala podpirati tudi skupine, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, kot so nizkokvalificirani delavci, invalidi, osebe z delno delovno sposobnostjo in osebe z migrantskim ozadjem. Finska ima vzpostavljene sheme skrajšanega delovnega časa, zaradi katerih je veliko zaposlenih na začasnem čakanju na delo. Aktivne politike zaposlovanja, vključno z ukrepi za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo, bi lahko zagotovile hiter in trajen ponovni vstop na trg dela. Subvencionirane plače bi lahko bile ciljno usmerjene ter povezane z usposabljanjem in nadaljnjim ukrepanjem javnih služb za zaposlovanje. Prekvalifikacija in izpopolnjevanje sta ključna za ohranjanje zaposljivosti delovne sile v vse bolj digitalnem in zelenem gospodarstvu. Reforma nenehnega učenja bi lahko pomagala obravnavati potrebo po izpopolnjevanju odraslih, tudi nizkokvalificiranih, v sektorjih, pomembnih za trg dela, kot je sektor informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT). Da bi se na trgu zagotovila znanja in spretnosti, ki so potrebna v času demografskih in tehnoloških sprememb, bo pomembno še naprej zagotavljati, da bo izobraževanje ustrezno glede na potrebe trga dela, tudi z zagotavljanjem zadostnih univerzitetnih mest v skladu s predvidevanji glede zaposlovanja za vsak sektor in regijo. Da bi se izognili poslabšanju socialno-ekonomskega položaja najbolj ranljivih skupin zaradi krize COVID-19, bo ključno obravnavati digitalni razkorak, zlasti pri zagotavljanju, da imajo prikrajšani učenci dostop do kakovostnega izobraževanja. Zapleten sistem socialnih prejemkov in nadomestil ustvarja ovire za sprejetje zaposlitve. Da bi spodbudili odločanje za skrajšani delovnik in zaposlitev za delovni čas, krajši od polnega, bi bilo treba učinkovito uporabljati register dohodkov, ki vsebuje realne informacije o plačah ter socialnih prejemkih in nadomestilih, hkrati pa bi bilo treba socialne prejemke in nadomestila hitreje obravnavati. Srednjeročno bo za Finsko pomembno, da izvede reformo sistema socialnih prejemkov in nadomestil, da tako spodbudi zaposlovanje ter pripravi sistem socialnega varstva za prihodnost.

| (19) | Pomoč podjetjem, zlasti MSP, da med krizo zaradi COVID-19 preživijo, je bistvenega pomena za spodbuditev gospodarstva po odpravi sedanjih ukrepov zapore. Začasna likvidnostna podpora v obliki posojil, nepovratnih sredstev in jamstev bi lahko pomagala podjetjem prebroditi to težko obdobje visoke negotovosti in znatno nižjih prihodkov. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. |
| --- | --- |

(19)

Pomoč podjetjem, zlasti MSP, da med krizo zaradi COVID-19 preživijo, je bistvenega pomena za spodbuditev gospodarstva po odpravi sedanjih ukrepov zapore. Začasna likvidnostna podpora v obliki posojil, nepovratnih sredstev in jamstev bi lahko pomagala podjetjem prebroditi to težko obdobje visoke negotovosti in znatno nižjih prihodkov. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja.

| (20) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Naložbe na Finskem ostajajo pod povprečjem EU za kategorije, ki najbolj podpirajo rast produktivnosti, zlasti naložbe v opremo in intelektualno lastnino. To lahko omeji dolgoročni potencial države za rast ter negativno vpliva na njeno konkurenčnost in okrevanje. Povečanje naložb v raziskave in razvoj je ključni dejavnik, ki omogoča strukturne spremembe v korist gospodarskih panog, ki temeljijo na znanju, in krepi dolgoročni potencial za rast. Načrtovani prehod v smeri ogljične nevtralnosti do leta 2035, ki se odraža tudi v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu Finske, bo zahteval znatne naložbe, zlasti v elektroenergetska omrežja in trajnostni promet. Novi nacionalni načrt za promet za obdobje 2021–2032 se razvija pod vodstvom parlamentarne usmerjevalne skupine. V času, ko se porajajo številna zdravstvena, okoljska in regionalna vprašanja ter vprašanja glede produktivnosti, so potrebna nadaljnja prizadevanja za uvedbo hitrih širokopasovnih povezav in izboljšanje druge digitalne infrastrukture, da bi racionalizirali logistiko in ohranili gospodarsko dejavnost na oddaljenih območjih. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Finski lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Finski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(20)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Naložbe na Finskem ostajajo pod povprečjem EU za kategorije, ki najbolj podpirajo rast produktivnosti, zlasti naložbe v opremo in intelektualno lastnino. To lahko omeji dolgoročni potencial države za rast ter negativno vpliva na njeno konkurenčnost in okrevanje. Povečanje naložb v raziskave in razvoj je ključni dejavnik, ki omogoča strukturne spremembe v korist gospodarskih panog, ki temeljijo na znanju, in krepi dolgoročni potencial za rast. Načrtovani prehod v smeri ogljične nevtralnosti do leta 2035, ki se odraža tudi v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu Finske, bo zahteval znatne naložbe, zlasti v elektroenergetska omrežja in trajnostni promet. Novi nacionalni načrt za promet za obdobje 2021–2032 se razvija pod vodstvom parlamentarne usmerjevalne skupine. V času, ko se porajajo številna zdravstvena, okoljska in regionalna vprašanja ter vprašanja glede produktivnosti, so potrebna nadaljnja prizadevanja za uvedbo hitrih širokopasovnih povezav in izboljšanje druge digitalne infrastrukture, da bi racionalizirali logistiko in ohranili gospodarsko dejavnost na oddaljenih območjih. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Finski lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Finski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (21) | Nacionalna ocena tveganja Finske glede preprečevanja pranja denarja je trenutno zastarela in bo posodobljena leta 2020. Finski organ za finančni nadzor je pred kratkim okrepil svoje nadzorne zmogljivosti. Vendar pa je zaposlovanje še vedno neustrezno, pristop k nadzoru, ki temelji na tveganju, pa se še ne uporablja pravilno. Preiskanih je bilo več primerov domnevnih kršitev, vendar vzpostavitev odvračilne politike sankcioniranja ostaja še eno prednostno področje. Poročanje o sumljivih transakcijah se je v zadnjih mesecih močno povečalo, zmogljivosti v okviru finančnoobveščevalne enote pa se zdijo nezadostne za analizo teh informacij. Izmenjava informacij med finančnoobveščevalno enoto in organom za finančni nadzor še vedno ni zadostna. |
| --- | --- |

(21)

Nacionalna ocena tveganja Finske glede preprečevanja pranja denarja je trenutno zastarela in bo posodobljena leta 2020. Finski organ za finančni nadzor je pred kratkim okrepil svoje nadzorne zmogljivosti. Vendar pa je zaposlovanje še vedno neustrezno, pristop k nadzoru, ki temelji na tveganju, pa se še ne uporablja pravilno. Preiskanih je bilo več primerov domnevnih kršitev, vendar vzpostavitev odvračilne politike sankcioniranja ostaja še eno prednostno področje. Poročanje o sumljivih transakcijah se je v zadnjih mesecih močno povečalo, zmogljivosti v okviru finančnoobveščevalne enote pa se zdijo nezadostne za analizo teh informacij. Izmenjava informacij med finančnoobveščevalno enoto in organom za finančni nadzor še vedno ni zadostna.

| (22) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, tudi pri ukrepih za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnih strategijah v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(22)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, tudi pri ukrepih za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnih strategijah v zvezi z njo.

| (23) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Finska prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(23)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Finska prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (24) | Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Finska bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine. |
| --- | --- |

(24)

Tesno sodelovanje med gospodarstvi v ekonomski in monetarni uniji je ključno za hitro okrevanje od gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Finska bi morala kot država članica, katere valuta je euro, poskrbeti, da bodo njene politike še naprej skladne s priporočili za euroobmočje iz leta 2020 in usklajene s politikami drugih držav članic, katerih valuta je euro, ter ob tem upoštevati politične smernice Euroskupine.

| (25) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Finske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Finsko v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Finskem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(25)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Finske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila program stabilnosti za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Finsko v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Finskem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (26) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj – |
| --- | --- |

(26)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil program stabilnosti za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

PRIPOROČA, da Finska v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Odpravi pomanjkanje zdravstvenih delavcev, da bi se okrepila odpornost zdravstvenega sistema in izboljšal dostop do socialnih in zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | okrepi ukrepe za podporo zaposlovanju in podpre aktivne politike zaposlovanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sprejme ukrepe za zagotavljanje likvidnosti realnemu gospodarstvu, zlasti malim in srednjim podjetjem. Daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva. Osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, trajnostno in učinkovito infrastrukturo ter raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zagotovi učinkovit nadzor in izvrševanje okvira za preprečevanje pranja denarja. |
| --- | --- |

4.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 154.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/177 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/177

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Švedske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2020

(2020/C 282/27)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Švedsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Švedsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

| (2) | Poročilo o državi za Švedsko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Švedske pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Švedske pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize je Komisija ugotovila, da na Švedskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti zaradi precenjenosti stanovanjskih nepremičnin in hkratnega nadaljnjega povečanja zadolženosti gospodinjstev obstaja tveganje neurejene odprave neravnotežij. To bi lahko negativno vplivalo na gospodarstvo in morda tudi na bančni sektor. Kakršni koli negativni učinki na bančni sektor bi lahko zaradi sistemske finančne povezanosti povzročili tudi negativne učinke prelivanja na sosednje države. V zadnjih letih so bili za odpravljanje teh neravnovesij sprejeti nekateri ukrepi. Vendar so imeli ti doslej omejen učinek. Še vedno obstajajo ključne vrzeli v politikah, zlasti v zvezi z davčnimi spodbudami za lastništvo stanovanj, ki se financira z dolgom, ter delovanjem ponudbe stanovanj in najemniškega trga. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Švedsko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Švedske pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Švedske pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize je Komisija ugotovila, da na Švedskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti zaradi precenjenosti stanovanjskih nepremičnin in hkratnega nadaljnjega povečanja zadolženosti gospodinjstev obstaja tveganje neurejene odprave neravnotežij. To bi lahko negativno vplivalo na gospodarstvo in morda tudi na bančni sektor. Kakršni koli negativni učinki na bančni sektor bi lahko zaradi sistemske finančne povezanosti povzročili tudi negativne učinke prelivanja na sosednje države. V zadnjih letih so bili za odpravljanje teh neravnovesij sprejeti nekateri ukrepi. Vendar so imeli ti doslej omejen učinek. Še vedno obstajajo ključne vrzeli v politikah, zlasti v zvezi z davčnimi spodbudami za lastništvo stanovanj, ki se financira z dolgom, ter delovanjem ponudbe stanovanj in najemniškega trga.

| (3) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (4) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(4)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (5) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (6) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (8) | Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Švedska se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem. |
| --- | --- |

(8)

Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezne zakonodajne okvire, in sicer z uredbama (EU) 2020/460 (5) in (EU) 2020/558 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Švedska se spodbuja, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč najbolj prizadetim posameznikom in sektorjem.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah, zlasti tistih, ki se izrazito opirajo na turizem in, bolj splošno, na osebno poslovanje s potrošniki. To pomeni znatno tveganje, da se bodo regionalne in teritorialne razlike znotraj Švedske še poglobile, zaradi česar bi bil že opaženi trend počasnega poglabljanja razlik med regijo glavnega mesta in preostalimi deli države ali med mestnimi in podeželskimi območji še bolj izrazit. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah, zlasti tistih, ki se izrazito opirajo na turizem in, bolj splošno, na osebno poslovanje s potrošniki. To pomeni znatno tveganje, da se bodo regionalne in teritorialne razlike znotraj Švedske še poglobile, zaradi česar bi bil že opaženi trend počasnega poglabljanja razlik med regijo glavnega mesta in preostalimi deli države ali med mestnimi in podeželskimi območji še bolj izrazit. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Švedska je nacionalni reformni program za leto 2020 predložila 27. aprila 2020, konvergenčni program za leto 2020 pa 28. aprila 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Švedska je nacionalni reformni program za leto 2020 predložila 27. aprila 2020, konvergenčni program za leto 2020 pa 28. aprila 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Švedsko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(11)

Za Švedsko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast.

| (12) | V konvergenčnem programu za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,4 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 3,8 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 1,4 % BDP, do leta 2023 pa naj bi bil dosežen presežek v višini 1,5 % BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 35 % BDP v letu 2019 povečal na 40 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

V konvergenčnem programu za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,4 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019 na primanjkljaj v višini 3,8 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 1,4 % BDP, do leta 2023 pa naj bi bil dosežen presežek v višini 1,5 % BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 35 % BDP v letu 2019 povečal na 40 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (13) | V odziv na pandemijo COVID-19 je Švedska v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na konvergenčni program za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 2,4 % BDP. Ukrepi vključujejo krepitev storitev zdravstvenega varstva (0,1 % BDP), nujno pomoč za sektorje v težavah (1,6 % BDP) ter ukrepe trga dela in socialne politike (0,2 % BDP). Poleg tega je Švedska napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem. Glede na konvergenčni program za leto 2020 ti ukrepi vključujejo zlasti odloge plačila davkov, ki znašajo do 6,9 % BDP, ter različne vrste poroštev za kredite in razširjene programe kreditiranja, ki znašajo približno 4,7 % BDP. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Švedska, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(13)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Švedska v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na konvergenčni program za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 2,4 % BDP. Ukrepi vključujejo krepitev storitev zdravstvenega varstva (0,1 % BDP), nujno pomoč za sektorje v težavah (1,6 % BDP) ter ukrepe trga dela in socialne politike (0,2 % BDP). Poleg tega je Švedska napovedala ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem. Glede na konvergenčni program za leto 2020 ti ukrepi vključujejo zlasti odloge plačila davkov, ki znašajo do 6,9 % BDP, ter različne vrste poroštev za kredite in razširjene programe kreditiranja, ki znašajo približno 4,7 % BDP. Na splošno so ukrepi, ki jih je sprejela Švedska, v skladu s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. marca 2020. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (14) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Švedske v letu 2020 znašal –5,6 % BDP, v letu 2021 pa –2,2 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP. |
| --- | --- |

(14)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Švedske v letu 2020 znašal –5,6 % BDP, v letu 2021 pa –2,2 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP.

| (15) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Švedska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Švedska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza Komisije kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

| (16) | Švedsko gospodarstvo se je po izbruhu pandemije COVID-19 upočasnilo, kot še nikoli doslej. Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 9,7 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 9,3 %. Zasebna potrošnja naj bi se močno zmanjšala, zlasti v najbolj izpostavljenih kategorijah potrošnje, kot so prevoz, restavracije in nastanitev. Za bruto investicije v osnovna sredstva se predvideva, da bodo upadle še bolj od porabe, kar je v veliki meri posledica negotovosti glede hitrosti okrevanja. Švedski organi so že zgodaj začeli sprejemati ukrepe in so, ko se je pandemija COVID-19 širila, ukrepe politike postopoma krepili. Ukrepi so bili usmerjeni v zdravstvo in preprečevanje gospodarske škode. Ukrepi v zvezi z zdravstvenim varstvom vključujejo gospodarsko podporo centralne vlade za dodatne stroške, ki jih povzroča pandemija COVID-19, namenjeno regijam in lokalnim organom, ki so odgovorni za zdravstveni sistem. Na gospodarskem področju je vlada sprejela vrsto ukrepov za zmanjšanje stroškov podjetniškega sektorja (kratkoročna dajanja na čakanje, stroški za odsotnost zaradi bolezni, oprostitev delodajalca od plačevanja prispevkov za socialno varnost, poroštva za kredite in znižanja najemnin) ter za zagotavljanje likvidnosti podjetij (odlog plačila davkov, tudi davka na dodano vrednost (DDV)). Poleg tega se je švedska centralna banka – Sveriges Riksbank – odločila, da podaljša kredite podjetjem prek bank, da odkupi državne in občinske obveznice, krite hipotekarne obveznice ter obveznice in komercialne zapise, ki so jih izdale švedske nefinančne družbe. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Riksbank je sklenila tudi pogodbe o valutnih zamenjavah z drugimi centralnimi bankami, da bi zagotovila razpoložljivost pomembnih valut za finančni sektor. Politika na področju sociale in trga dela je bila razširjena, na primer z začasnimi spremembami pri denarnih nadomestilih za čas bolezni, povečanjem nadomestil za brezposelnost, znižanjem zahtev za dostop do sheme za brezposelnost ter z aktivnimi politikami trga dela in izobraževanja (kot so na primer zelena delovna mesta, podaljšanje sheme Delovna mesta za nov začetek, poletni tečaji in več študentov v visokošolskem izobraževanju). |
| --- | --- |

(16)

Švedsko gospodarstvo se je po izbruhu pandemije COVID-19 upočasnilo, kot še nikoli doslej. Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 9,7 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 9,3 %. Zasebna potrošnja naj bi se močno zmanjšala, zlasti v najbolj izpostavljenih kategorijah potrošnje, kot so prevoz, restavracije in nastanitev. Za bruto investicije v osnovna sredstva se predvideva, da bodo upadle še bolj od porabe, kar je v veliki meri posledica negotovosti glede hitrosti okrevanja. Švedski organi so že zgodaj začeli sprejemati ukrepe in so, ko se je pandemija COVID-19 širila, ukrepe politike postopoma krepili. Ukrepi so bili usmerjeni v zdravstvo in preprečevanje gospodarske škode. Ukrepi v zvezi z zdravstvenim varstvom vključujejo gospodarsko podporo centralne vlade za dodatne stroške, ki jih povzroča pandemija COVID-19, namenjeno regijam in lokalnim organom, ki so odgovorni za zdravstveni sistem. Na gospodarskem področju je vlada sprejela vrsto ukrepov za zmanjšanje stroškov podjetniškega sektorja (kratkoročna dajanja na čakanje, stroški za odsotnost zaradi bolezni, oprostitev delodajalca od plačevanja prispevkov za socialno varnost, poroštva za kredite in znižanja najemnin) ter za zagotavljanje likvidnosti podjetij (odlog plačila davkov, tudi davka na dodano vrednost (DDV)). Poleg tega se je švedska centralna banka – Sveriges Riksbank – odločila, da podaljša kredite podjetjem prek bank, da odkupi državne in občinske obveznice, krite hipotekarne obveznice ter obveznice in komercialne zapise, ki so jih izdale švedske nefinančne družbe. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Riksbank je sklenila tudi pogodbe o valutnih zamenjavah z drugimi centralnimi bankami, da bi zagotovila razpoložljivost pomembnih valut za finančni sektor. Politika na področju sociale in trga dela je bila razširjena, na primer z začasnimi spremembami pri denarnih nadomestilih za čas bolezni, povečanjem nadomestil za brezposelnost, znižanjem zahtev za dostop do sheme za brezposelnost ter z aktivnimi politikami trga dela in izobraževanja (kot so na primer zelena delovna mesta, podaljšanje sheme Delovna mesta za nov začetek, poletni tečaji in več študentov v visokošolskem izobraževanju).

| (17) | Kratkoročni odziv politike Švedske na pandemijo COVID-19 temelji na zagotovitvi ustreznih sredstev in rezerv zmogljivosti ter prilagajanju vlog in odgovornosti zdravstvenih delavcev. Srednjeročno bi to moralo privesti tudi do pravočasnega in geografsko uravnoteženega zdravstvenega varstva ter do ustrezne razporeditve zdravstvenih delavcev po različnih vrstah oskrbe (na primer ambulantno in bolnišnično zdravljenje), obenem pa bi moralo pomagati pri preprečevanju strukturnega pomanjkanja zdravstvenega osebja. Uporaba močnega švedskega sektorja za raziskave in inovacije pri sprejemanju znanstveno podprtih ukrepov lahko prispeva k napredku na področju razvoja cepiv, zdravljenja in diagnostike ter prenosa rezultatov raziskav v politiko javnega zdravja. |
| --- | --- |

(17)

Kratkoročni odziv politike Švedske na pandemijo COVID-19 temelji na zagotovitvi ustreznih sredstev in rezerv zmogljivosti ter prilagajanju vlog in odgovornosti zdravstvenih delavcev. Srednjeročno bi to moralo privesti tudi do pravočasnega in geografsko uravnoteženega zdravstvenega varstva ter do ustrezne razporeditve zdravstvenih delavcev po različnih vrstah oskrbe (na primer ambulantno in bolnišnično zdravljenje), obenem pa bi moralo pomagati pri preprečevanju strukturnega pomanjkanja zdravstvenega osebja. Uporaba močnega švedskega sektorja za raziskave in inovacije pri sprejemanju znanstveno podprtih ukrepov lahko prispeva k napredku na področju razvoja cepiv, zdravljenja in diagnostike ter prenosa rezultatov raziskav v politiko javnega zdravja.

| (18) | Podpiranje razpoložljivosti znanj in spretnosti ter zlasti digitalnih znanj in spretnosti lahko prek raziskav in inovacij v visokotehnoloških sektorjih privede do večje rasti produktivnosti ter prispeva k doseganju ambicioznih podnebnih in energetskih ciljev, ki si jih je Švedska zastavila v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu. Potrebne so tudi naložbe za zmanjšanje razlik v rezultatih izobraževanja med učenci z migrantskim ozadjem in tistimi, ki so rojeni na Švedskem. Visoka kakovost delovne sile je pomembno prispevala k rasti produktivnosti dela, vendar je prenehala prispevati pred krizo COVID-19. Na trg dela bo treba vključiti tudi skupine, katerih potencial pred krizo ni bil v celoti izkoriščen, kot so migranti iz držav, ki niso članice EU, in invalidi. Strokovno usposobljene delovne sile zlasti primanjkuje v izobraževanju, zdravstvenem varstvu, socialnem delu, informacijski in komunikacijski tehnologiji, industriji in gradbeništvu. |
| --- | --- |

(18)

Podpiranje razpoložljivosti znanj in spretnosti ter zlasti digitalnih znanj in spretnosti lahko prek raziskav in inovacij v visokotehnoloških sektorjih privede do večje rasti produktivnosti ter prispeva k doseganju ambicioznih podnebnih in energetskih ciljev, ki si jih je Švedska zastavila v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu. Potrebne so tudi naložbe za zmanjšanje razlik v rezultatih izobraževanja med učenci z migrantskim ozadjem in tistimi, ki so rojeni na Švedskem. Visoka kakovost delovne sile je pomembno prispevala k rasti produktivnosti dela, vendar je prenehala prispevati pred krizo COVID-19. Na trg dela bo treba vključiti tudi skupine, katerih potencial pred krizo ni bil v celoti izkoriščen, kot so migranti iz držav, ki niso članice EU, in invalidi. Strokovno usposobljene delovne sile zlasti primanjkuje v izobraževanju, zdravstvenem varstvu, socialnem delu, informacijski in komunikacijski tehnologiji, industriji in gradbeništvu.

| (19) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. V digitalnem sektorju in sektorju mikroelektronike več kot 50 % delodajalcev poroča o pomanjkanju strokovnega znanja in spretnosti, ki vpliva na rast. Ohranjanje visokega deleža javne porabe za raziskave je nujen pogoj za izboljšanje produktivnosti. Da bi produktivnost dela spet rasla, so potrebni tudi povečanje kapitala v visokotehnoloških in inovativnih sektorjih ter večje naložbe v te sektorje. Širjenje novih digitalnih tehnologij med malimi in srednjimi podjetji bo pomagalo povečati produktivnost. Kriza je pokazala, kako pomembna je digitalna infrastruktura ter da mora biti hitra in stabilna povezljivost na voljo v vseh krajih, kjer ljudje živijo ali delajo. Širitev mobilnih širokopasovnih povezav v pasu 700 MHz bo pomembna, prav tako pa tudi možnost finančne podpore za razvoj fiksnih širokopasovnih povezav. Bližajoča se dražba 5G bo dodatno spodbudila digitalizacijo švedskega gospodarstva. Da bi do leta 2045 družba postala podnebno nevtralna, bodo potrebni tudi naložbe v raziskave in inovacije, ki bodo omogočile razvoj in izvajanje novih, konkurenčnih rešitev za razogljičenje, ter usklajeni socialni ukrepi in ukrepi politike. Za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov na Švedskem se je treba osredotočiti predvsem na promet. Ena od prednostnih nalog politike je celovita in razmeroma hitra preobrazba voznega parka v vozila z nizkimi emisijami. Načrtovane naložbe v železniško infrastrukturo so pomembne za lažjo določitev strukture načina prevoza in izpolnitev ambicioznega podnebnega cilja Švedske. Za elektrifikacijo prometa in industrije bodo potrebne znatne naložbe v proizvodnjo in distribucijo električne energije. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi lahko Švedski pomagalo, da se spopade z nekaterimi izzivi, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Švedski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

(19)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. V digitalnem sektorju in sektorju mikroelektronike več kot 50 % delodajalcev poroča o pomanjkanju strokovnega znanja in spretnosti, ki vpliva na rast. Ohranjanje visokega deleža javne porabe za raziskave je nujen pogoj za izboljšanje produktivnosti. Da bi produktivnost dela spet rasla, so potrebni tudi povečanje kapitala v visokotehnoloških in inovativnih sektorjih ter večje naložbe v te sektorje. Širjenje novih digitalnih tehnologij med malimi in srednjimi podjetji bo pomagalo povečati produktivnost. Kriza je pokazala, kako pomembna je digitalna infrastruktura ter da mora biti hitra in stabilna povezljivost na voljo v vseh krajih, kjer ljudje živijo ali delajo. Širitev mobilnih širokopasovnih povezav v pasu 700 MHz bo pomembna, prav tako pa tudi možnost finančne podpore za razvoj fiksnih širokopasovnih povezav. Bližajoča se dražba 5G bo dodatno spodbudila digitalizacijo švedskega gospodarstva. Da bi do leta 2045 družba postala podnebno nevtralna, bodo potrebni tudi naložbe v raziskave in inovacije, ki bodo omogočile razvoj in izvajanje novih, konkurenčnih rešitev za razogljičenje, ter usklajeni socialni ukrepi in ukrepi politike. Za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov na Švedskem se je treba osredotočiti predvsem na promet. Ena od prednostnih nalog politike je celovita in razmeroma hitra preobrazba voznega parka v vozila z nizkimi emisijami. Načrtovane naložbe v železniško infrastrukturo so pomembne za lažjo določitev strukture načina prevoza in izpolnitev ambicioznega podnebnega cilja Švedske. Za elektrifikacijo prometa in industrije bodo potrebne znatne naložbe v proizvodnjo in distribucijo električne energije. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi lahko Švedski pomagalo, da se spopade z nekaterimi izzivi, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Švedski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

| (20) | Neprestane obtožbe glede suma pranja denarja so vplivale na ugled švedskih bank, preprečevanje pranja denarja pa ostaja prednostna naloga Švedske. Za učinkovit nadzor so potrebna večja sredstva in ustrezni postopki za uporabo pristopa, ki temelji na tveganju. Švedska je priznala, da je potrebnih več sredstev za izvajanje ustreznega nadzora in preiskav, ter je okrepila zmogljivosti svojega organa za finančni nadzor. Vendar je zmogljivost organa še vedno majhna v primerjavi z velikostjo švedskega finančnega sektorja. Izzivi ostajajo in pristop, ki temelji na tveganju, je treba še naprej v celoti izvajati. |
| --- | --- |

(20)

Neprestane obtožbe glede suma pranja denarja so vplivale na ugled švedskih bank, preprečevanje pranja denarja pa ostaja prednostna naloga Švedske. Za učinkovit nadzor so potrebna večja sredstva in ustrezni postopki za uporabo pristopa, ki temelji na tveganju. Švedska je priznala, da je potrebnih več sredstev za izvajanje ustreznega nadzora in preiskav, ter je okrepila zmogljivosti svojega organa za finančni nadzor. Vendar je zmogljivost organa še vedno majhna v primerjavi z velikostjo švedskega finančnega sektorja. Izzivi ostajajo in pristop, ki temelji na tveganju, je treba še naprej v celoti izvajati.

| (21) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, tudi pri ukrepih za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnih strategijah v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(21)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten evropski semester v prihodnjem letu. To vključuje priporočila za posamezne države iz leta 2019 glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Vsa priporočila za posamezne države iz leta 2019 bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju financiranja v sklopu kohezijske politike po letu 2020, tudi pri ukrepih za ublažitev posledic trenutne krize in izhodnih strategijah v zvezi z njo.

| (22) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Švedska prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji. |
| --- | --- |

(22)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Švedska prispevala k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

| (23) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Švedske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Švedsko v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Švedskem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(23)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Švedske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Švedsko v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike na Švedskem, temveč – spričo potrebe, da se splošno ekonomsko upravljanje Unije okrepi z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (24) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj. |
| --- | --- |

(24)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

| (25) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in konvergenčni program za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s pandemijo COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Ker se je težišče priporočil za posamezne države iz leta 2020 premaknilo na cilj odprave socialno-ekonomskih učinkov pandemije COVID-19 in olajšanja gospodarskega okrevanja, nobeno od njih ne obravnava neposredno makroekonomskih neravnotežij, ki jih je Komisija ugotovila na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 – |
| --- | --- |

(25)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in konvergenčni program za leto 2020. Priporočila za posamezne države iz leta 2020 upoštevajo potrebo po spoprijemanju s pandemijo COVID-19 in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Ker se je težišče priporočil za posamezne države iz leta 2020 premaknilo na cilj odprave socialno-ekonomskih učinkov pandemije COVID-19 in olajšanja gospodarskega okrevanja, nobeno od njih ne obravnava neposredno makroekonomskih neravnotežij, ki jih je Komisija ugotovila na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 –

PRIPOROČA, da Švedska v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Zagotovi odpornost zdravstvenega sistema, tudi z ustrezno dobavo kritičnih medicinskih izdelkov, infrastrukturo in delovno silo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | spodbuja inovacije ter podpira izobraževanje in razvoj spretnosti in znanj. Da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, visokotehnološke in inovativne sektorje, omrežja 5G in trajnostni promet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveča učinkovitost nadzora na področju preprečevanja pranja denarja in učinkovito izvršuje okvir za preprečevanje pranja denarja. |
| --- | --- |

3.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 301, 5.9.2019, str. 159.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

4

(5)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

6

(7)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 282/183 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 282/183

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. julija 2020

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Združenega kraljestva za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto 2020

(2020/C 282/28)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Združeno kraljestvo ni opredeljeno kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2019 sprejela letno strategijo za trajnostno rast, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2020. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Komisija je 17. decembra 2019 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Združeno kraljestvo ni opredeljeno kot ena od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

| (2) | Po izstopu Združenega kraljestva iz Unije 31. januarja 2020 in začetku veljavnosti Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (3) (v nadaljnjem besedilu: sporazum o izstopu) je za Združeno kraljestvo začelo veljati prehodno obdobje, ki bo trajalo do 31. decembra 2020. S sklepom, ki ga Unija in Združeno kraljestvo v skupnem odboru iz sporazuma o izstopu sprejmeta pred 1. julijem 2020, se to obdobje lahko podaljša za največ eno ali dve leti. V tem obdobju se za Združeno kraljestvo in v njem še naprej uporablja pravo Unije, vključno s tistim, ki je povezano z evropskim semestrom. |
| --- | --- |

(2)

Po izstopu Združenega kraljestva iz Unije 31. januarja 2020 in začetku veljavnosti Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (3) (v nadaljnjem besedilu: sporazum o izstopu) je za Združeno kraljestvo začelo veljati prehodno obdobje, ki bo trajalo do 31. decembra 2020. S sklepom, ki ga Unija in Združeno kraljestvo v skupnem odboru iz sporazuma o izstopu sprejmeta pred 1. julijem 2020, se to obdobje lahko podaljša za največ eno ali dve leti. V tem obdobju se za Združeno kraljestvo in v njem še naprej uporablja pravo Unije, vključno s tistim, ki je povezano z evropskim semestrom.

| (3) | Poročilo o državi za Združeno kraljestvo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Združenega kraljestva pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Združenega kraljestva pri doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(3)

Poročilo o državi za Združeno kraljestvo za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Združenega kraljestva pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019 (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2019), nadaljnje ukrepanje glede priporočil za posamezne države, sprejetih v preteklih letih, in napredek Združenega kraljestva pri doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (4) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(4)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 izbruh COVID-19 uradno razglasila za svetovno pandemijo. To pomeni, da so na področju javnega zdravja nastale hude izredne razmere za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi tega pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Ogrožena so delovna mesta in dohodki ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročen je bil velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki naj vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (5) | Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor. |
| --- | --- |

(5)

Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

| (6) | Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (5), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili to oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (5), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili to oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

| (7) | Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo. |
| --- | --- |

(7)

Potrebno je nadaljnje ukrepanje, da se omeji in nadzira širjenje pandemije COVID-19, okrepi odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ublažijo socialno-ekonomske posledice pandemije ter zagotovijo ustrezni zdravstveni in varnostni pogoji na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja naših družb in gospodarstev ter za vnovično doseganje trajnostne rasti, med drugim z vključitvijo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter ob upoštevanju spoznanj, pridobljenih med krizo.

| (8) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin. |
| --- | --- |

(8)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila prožnost, ki jo v smislu prilagajanja na izredne okoliščine omogoča notranji trg. Da pa bi zagotovili hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, bi bilo treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje notranjega trga, odpraviti takoj, ko niso več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala, da so v zdravstvenem sektorju potrebni načrti za pripravljenost na krize. Med ključnimi elementi za oblikovanje širših načrtov za pripravljenost na krize so tudi boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovnih dobrin.

| (9) | Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah v Združenem kraljestvu. To pomeni znatno tveganje, da se bodo razlike med regijami v Združenem kraljestvu še povečale. Sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike. |
| --- | --- |

(9)

Socialno-ekonomske posledice pandemije COVID-19 bodo zaradi različnih vzorcev specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah v Združenem kraljestvu. To pomeni znatno tveganje, da se bodo razlike med regijami v Združenem kraljestvu še povečale. Sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

| (10) | Združeno kraljestvo je nacionalni reformni program za leto 2020 predložilo 30. aprila 2020, konvergenčni program za leto 2020 pa 7. maja 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Združeno kraljestvo je nacionalni reformni program za leto 2020 predložilo 30. aprila 2020, konvergenčni program za leto 2020 pa 7. maja 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Za Združeno kraljestvo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Svet je 13. julija 2018 Združenemu kraljestvu priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (6) v letu 2019/2020 ne bo presegla 1,6 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % bruto domačega proizvoda (BDP). Celovita ocena Komisije potrjuje tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2019/2020 ter leti 2018/2019 in 2019/2020 skupaj. Podatki o realizaciji za leto 2019/2020 bodo na voljo jeseni 2020. |
| --- | --- |

(11)

Za Združeno kraljestvo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Svet je 13. julija 2018 Združenemu kraljestvu priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov (6) v letu 2019/2020 ne bo presegla 1,6 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % bruto domačega proizvoda (BDP). Celovita ocena Komisije potrjuje tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2019/2020 ter leti 2018/2019 in 2019/2020 skupaj. Podatki o realizaciji za leto 2019/2020 bodo na voljo jeseni 2020.

| (12) | V konvergenčnem programu za leto 2019/2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 2,2 % BDP v letu 2019/2020 na primanjkljaj v višini 2,5 % BDP v letu 2020/2021. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021/2022 povečal na 3,1 % BDP in do leta 2024/2025 zmanjšal na 2,4 % BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2019/2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na ocenjenih 83,2 % BDP v letu 2019/2020 zmanjšal na 82,9 % v letu 2020/2021. Vendar se makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, ne zdi več realen, saj ne upošteva gospodarskega učinka pandemije COVID-19. Projekcije v programu tudi ne upoštevajo ukrepov, ki jih je Združeno kraljestvo napovedalo v odziv na pandemijo COVID-19. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

V konvergenčnem programu za leto 2019/2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 2,2 % BDP v letu 2019/2020 na primanjkljaj v višini 2,5 % BDP v letu 2020/2021. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021/2022 povečal na 3,1 % BDP in do leta 2024/2025 zmanjšal na 2,4 % BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2019/2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na ocenjenih 83,2 % BDP v letu 2019/2020 zmanjšal na 82,9 % v letu 2020/2021. Vendar se makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, ne zdi več realen, saj ne upošteva gospodarskega učinka pandemije COVID-19. Projekcije v programu tudi ne upoštevajo ukrepov, ki jih je Združeno kraljestvo napovedalo v odziv na pandemijo COVID-19. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

| (13) | Združeno kraljestvo je v odziv na pandemijo COVID-19 sprejelo pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Projekcije v konvergenčnem programu ne vključujejo teh ukrepov, ki pa so upoštevani v spomladanski napovedi Komisije 2020. Proračunski ukrepi znašajo približno 5,5 % BDP in vključujejo podporo za zaposlene, samozaposlene in podjetja ter ukrepe za socialno varnost. Poleg tega je Združeno kraljestvo napovedalo ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem. Ti ukrepi vključujejo jamstva za posojila v višini približno 16 % BDP. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(13)

Združeno kraljestvo je v odziv na pandemijo COVID-19 sprejelo pravočasne proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Projekcije v konvergenčnem programu ne vključujejo teh ukrepov, ki pa so upoštevani v spomladanski napovedi Komisije 2020. Proračunski ukrepi znašajo približno 5,5 % BDP in vključujejo podporo za zaposlene, samozaposlene in podjetja ter ukrepe za socialno varnost. Poleg tega je Združeno kraljestvo napovedalo ukrepe, ki sicer ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, a bodo prispevali k zagotavljanju likvidnostne podpore podjetjem. Ti ukrepi vključujejo jamstva za posojila v višini približno 16 % BDP. Polno izvajanje izrednih ukrepov in podpornih fiskalnih ukrepov ter nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, kadar bodo gospodarske razmere to dopuščale, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

| (14) | Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Združenega kraljestva v letu 2020/2021 znašal –10,7 % BDP, v letu 2021/2022 pa –6,2 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letu 2020/2021 dosegel 102,5 %, v letu 2022 pa 100,2 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji konvergenčni program, ne upošteva učinka pandemije COVID-19, zato se projekcije glede dolga in primanjkljaja v njem znatno razlikujejo od zadevnih projekcij Komisije. |
| --- | --- |

(14)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Združenega kraljestva v letu 2020/2021 znašal –10,7 % BDP, v letu 2021/2022 pa –6,2 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letu 2020/2021 dosegel 102,5 %, v letu 2022 pa 100,2 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji konvergenčni program, ne upošteva učinka pandemije COVID-19, zato se projekcije glede dolga in primanjkljaja v njem znatno razlikujejo od zadevnih projekcij Komisije.

| (15) | Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Združeno kraljestvo v letu 2020/2021 preseglo prag primanjkljaja v višini 3 % BDP.V celoti gledano analiza kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Združeno kraljestvo v letu 2020/2021 preseglo prag primanjkljaja v višini 3 % BDP.V celoti gledano analiza kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, ni izpolnjeno.

| (16) | Sedanja kriza zaradi COVID-19 je ustvarila izzive na področju gospodarske in socialne politike, kakršnih v zadnjih desetletjih še ni bilo. Brezposelnost naj bi se s 3,8 % leta 2019 povečala za skoraj 3 odstotne točke na 6,7 % v letu 2020 in se leta 2021 rahlo zmanjšala na 6 %. Vlada Združenega kraljestva je sprejela izredne ukrepe za ublažitev negativnih učinkov šoka. Stroški neposredne fiskalne podpore bodo odvisni od povpraševanja, vendar lahko znašajo približno 110 milijard GBP (5,5 % BDP), dopolnjeni s 330 milijardami GBP (16 % BDP) kreditnih jamstev za bančna posojila. Za ohranitev delovnih mest so bile uvedene sheme skrajšanega delovnega časa, uvedeni pa so bili tudi ukrepi za podporo samozaposlenim. Začasno sta se izboljšali pokritost sistema splošne socialne pomoči (Universal Credit) in upravičenost do njegovih predplačil, osnovna pravica v okviru tega sistema pa je bila začasno podaljšana za dvanajstih mesecev. Lokalni organi bodo prejeli tudi dodatna enkratna finančna sredstva za podporo ekonomsko ranljivim osebam in gospodinjstvom. Vlada je napovedala tudi trimesečni moratorij na plačila hipotek za lastnike stanovanj, ki so v težavah zaradi pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(16)

Sedanja kriza zaradi COVID-19 je ustvarila izzive na področju gospodarske in socialne politike, kakršnih v zadnjih desetletjih še ni bilo. Brezposelnost naj bi se s 3,8 % leta 2019 povečala za skoraj 3 odstotne točke na 6,7 % v letu 2020 in se leta 2021 rahlo zmanjšala na 6 %. Vlada Združenega kraljestva je sprejela izredne ukrepe za ublažitev negativnih učinkov šoka. Stroški neposredne fiskalne podpore bodo odvisni od povpraševanja, vendar lahko znašajo približno 110 milijard GBP (5,5 % BDP), dopolnjeni s 330 milijardami GBP (16 % BDP) kreditnih jamstev za bančna posojila. Za ohranitev delovnih mest so bile uvedene sheme skrajšanega delovnega časa, uvedeni pa so bili tudi ukrepi za podporo samozaposlenim. Začasno sta se izboljšali pokritost sistema splošne socialne pomoči (Universal Credit) in upravičenost do njegovih predplačil, osnovna pravica v okviru tega sistema pa je bila začasno podaljšana za dvanajstih mesecev. Lokalni organi bodo prejeli tudi dodatna enkratna finančna sredstva za podporo ekonomsko ranljivim osebam in gospodinjstvom. Vlada je napovedala tudi trimesečni moratorij na plačila hipotek za lastnike stanovanj, ki so v težavah zaradi pandemije COVID-19.

| (17) | Bank of England je v podporo finančnemu položaju podjetij dvakrat zmanjšala obrestno mero, in sicer skupno z 0,75 % na 0,1 %, stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika Združenega kraljestva znižala na 0 %, čeprav naj bi ta po prej zastavljeni poti do decembra 2020 znašala 2 %, svoj program odkupa obveznic povečala na 645 milijard GBP in okrepila svojo podporo za posojanje s strani komercialnih bank realnemu gospodarstvu vzporedno z državnimi poroštvi za posojila. Vlada je nekaterim sektorjem ponudila enoletni moratorij na plačevanje davka na premoženje poslovnih subjektov, odlog plačil davka na dodano vrednost (DDV) in denarna nepovratna sredstva za manjša podjetja. Likvidnostna podpora je bila dana na voljo tudi v obliki jamstev in nepovratnih sredstev v okviru sheme državne pomoči, imenovane Coronavirus Business Interruption Loan Scheme, namenjene malim in srednjim podjetjem (MSP) pod določeno zgornjo mejo prometa, pri čemer je bil uporabljen širok razpon produktov za financiranje podjetij, kot so obnavljajoči se okvirni krediti in drugi produkti, vključno s posojili. Poleg tega je bila vsem sektorjem dejavnosti dana na voljo splošna shema za zagotavljanje likvidnosti MSP, pa tudi večjim podjetjem, ki bi lahko vključevala naložbeno podporo. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. |
| --- | --- |

(17)

Bank of England je v podporo finančnemu položaju podjetij dvakrat zmanjšala obrestno mero, in sicer skupno z 0,75 % na 0,1 %, stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika Združenega kraljestva znižala na 0 %, čeprav naj bi ta po prej zastavljeni poti do decembra 2020 znašala 2 %, svoj program odkupa obveznic povečala na 645 milijard GBP in okrepila svojo podporo za posojanje s strani komercialnih bank realnemu gospodarstvu vzporedno z državnimi poroštvi za posojila. Vlada je nekaterim sektorjem ponudila enoletni moratorij na plačevanje davka na premoženje poslovnih subjektov, odlog plačil davka na dodano vrednost (DDV) in denarna nepovratna sredstva za manjša podjetja. Likvidnostna podpora je bila dana na voljo tudi v obliki jamstev in nepovratnih sredstev v okviru sheme državne pomoči, imenovane Coronavirus Business Interruption Loan Scheme, namenjene malim in srednjim podjetjem (MSP) pod določeno zgornjo mejo prometa, pri čemer je bil uporabljen širok razpon produktov za financiranje podjetij, kot so obnavljajoči se okvirni krediti in drugi produkti, vključno s posojili. Poleg tega je bila vsem sektorjem dejavnosti dana na voljo splošna shema za zagotavljanje likvidnosti MSP, pa tudi večjim podjetjem, ki bi lahko vključevala naložbeno podporo. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja.

| (18) | Pandemija COVID-19 je razkrila pomanjkljivosti, kar zadeva pripravljenost in zmogljivost zdravstvenega sistema v Združenem kraljestvu za odzivanje na tovrstne izbruhe, zlasti v smislu objektov, osebja in zalog. To je privedlo do izredne namestitve začasnih poljskih bolnišnic za bolnike s COVID-19 v Združenem kraljestvu. Predelovalna industrija v državi je bila pozvana, naj spremeni svoje proizvodne linije, da bi lahko nemudoma začela proizvajati dodatno medicinsko opremo, na primer ventilatorje, in tako zadovoljila pričakovano raven povpraševanja. Kriza zaradi COVID-19 je obstoječi problem pomanjkanja delovne sile v zdravstvu še poostrila. Za obvladovanje podobnih kriz v prihodnosti so po celotnem Združenem kraljestvu potrebne naložbe v zdravstveni sistem, vključno z učinkovitimi in dobro finančno podprtimi javnozdravstvenimi ukrepi. Te naložbe bi morale biti namenjene zagotavljanju potrebne opreme in objektov ter nujne kvalificirane delovne sile, na splošno pa tudi zmogljivosti za izvajanje vseh pričakovanih rednih zdravstvenih storitev poleg oskrbe bolnikov s COVID–19 ali podobnimi nalezljivimi boleznimi. |
| --- | --- |

(18)

Pandemija COVID-19 je razkrila pomanjkljivosti, kar zadeva pripravljenost in zmogljivost zdravstvenega sistema v Združenem kraljestvu za odzivanje na tovrstne izbruhe, zlasti v smislu objektov, osebja in zalog. To je privedlo do izredne namestitve začasnih poljskih bolnišnic za bolnike s COVID-19 v Združenem kraljestvu. Predelovalna industrija v državi je bila pozvana, naj spremeni svoje proizvodne linije, da bi lahko nemudoma začela proizvajati dodatno medicinsko opremo, na primer ventilatorje, in tako zadovoljila pričakovano raven povpraševanja. Kriza zaradi COVID-19 je obstoječi problem pomanjkanja delovne sile v zdravstvu še poostrila. Za obvladovanje podobnih kriz v prihodnosti so po celotnem Združenem kraljestvu potrebne naložbe v zdravstveni sistem, vključno z učinkovitimi in dobro finančno podprtimi javnozdravstvenimi ukrepi. Te naložbe bi morale biti namenjene zagotavljanju potrebne opreme in objektov ter nujne kvalificirane delovne sile, na splošno pa tudi zmogljivosti za izvajanje vseh pričakovanih rednih zdravstvenih storitev poleg oskrbe bolnikov s COVID–19 ali podobnimi nalezljivimi boleznimi.

| (19) | Sedanja kriza bo verjetno imela večji učinek na najranljivejše, kar bo še zaostrilo revščino. Tveganje revščine ali socialne izključenosti se je kljub rekordno nizki brezposelnosti večalo že pred krizo. Visoke so tudi številke, ki zadevajo revščino zaposlenih in revščino otrok. Zmanjševanje socialnih prejemkov in tozadevne reforme lahko ogrozijo močan učinek, ki ga ima v smislu zmanjševanja revščine sistem davčnih ugodnosti v Združenem kraljestvu. Podpora najranljivejšim, tudi otrokom, ki živijo v revščini, bi se lahko še okrepila, zlasti zato, ker naj bi kriza še dodatno povečala dohodkovne neenakosti. |
| --- | --- |

(19)

Sedanja kriza bo verjetno imela večji učinek na najranljivejše, kar bo še zaostrilo revščino. Tveganje revščine ali socialne izključenosti se je kljub rekordno nizki brezposelnosti večalo že pred krizo. Visoke so tudi številke, ki zadevajo revščino zaposlenih in revščino otrok. Zmanjševanje socialnih prejemkov in tozadevne reforme lahko ogrozijo močan učinek, ki ga ima v smislu zmanjševanja revščine sistem davčnih ugodnosti v Združenem kraljestvu. Podpora najranljivejšim, tudi otrokom, ki živijo v revščini, bi se lahko še okrepila, zlasti zato, ker naj bi kriza še dodatno povečala dohodkovne neenakosti.

| (20) | Za Združeno kraljestvo ostaja velik izziv izboljšanje produktivnosti dela. Proizvodnja na uro je v Združenem kraljestvu znatno nižja kot v večini drugih razvitih gospodarstev in komaj višja kot pred finančno krizo. Rast BDP je temeljila na rasti zaposlovanja, pri čemer se produktivnost v zadnjem času skoraj ni povečala. Kljub tesnemu trgu dela v Združenem kraljestvu je produktivnost dela od začetka leta 2018 naprej v glavnem enaka. Tudi realna rast plač ostaja počasna. Številni deli Združenega kraljestva so relativno revni, z razmeroma nizkimi stopnjami naložb v znanja in spretnosti ter infrastrukturo. Omejene možnosti za poklicno napredovanje, ki jih imajo ljudje na slabo plačanih delovnih mestih, negativno vplivajo na produktivnost in revščino. To naj bi se nadaljevalo in bi se lahko še poslabšalo v kontekstu krize zaradi COVID-19. Poleg tega pomeni nedavna pandemija velik izziv za sisteme izobraževanja in usposabljanja v Združenem kraljestvu, zlasti kar zadeva učenje na daljavo in različen dostop do strukturiranega učenja. Produktivnost je zato mogoče povečati z reševanjem problemov širše razsežnosti, kot so nizke naložbe v opremo, infrastrukturo ter raziskave in razvoj, pa tudi vrzeli v znanjih in spretnostih, zlasti osnovnih in tehničnih. Namen Združenega kraljestva je več vlagati v raziskave in inovacije ter izboljšati uporabo obstoječih tehnologij v gospodarstvu. |
| --- | --- |

(20)

Za Združeno kraljestvo ostaja velik izziv izboljšanje produktivnosti dela. Proizvodnja na uro je v Združenem kraljestvu znatno nižja kot v večini drugih razvitih gospodarstev in komaj višja kot pred finančno krizo. Rast BDP je temeljila na rasti zaposlovanja, pri čemer se produktivnost v zadnjem času skoraj ni povečala. Kljub tesnemu trgu dela v Združenem kraljestvu je produktivnost dela od začetka leta 2018 naprej v glavnem enaka. Tudi realna rast plač ostaja počasna. Številni deli Združenega kraljestva so relativno revni, z razmeroma nizkimi stopnjami naložb v znanja in spretnosti ter infrastrukturo. Omejene možnosti za poklicno napredovanje, ki jih imajo ljudje na slabo plačanih delovnih mestih, negativno vplivajo na produktivnost in revščino. To naj bi se nadaljevalo in bi se lahko še poslabšalo v kontekstu krize zaradi COVID-19. Poleg tega pomeni nedavna pandemija velik izziv za sisteme izobraževanja in usposabljanja v Združenem kraljestvu, zlasti kar zadeva učenje na daljavo in različen dostop do strukturiranega učenja. Produktivnost je zato mogoče povečati z reševanjem problemov širše razsežnosti, kot so nizke naložbe v opremo, infrastrukturo ter raziskave in razvoj, pa tudi vrzeli v znanjih in spretnostih, zlasti osnovnih in tehničnih. Namen Združenega kraljestva je več vlagati v raziskave in inovacije ter izboljšati uporabo obstoječih tehnologij v gospodarstvu.

| (21) | Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo treba dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. V Združenem kraljestvu stalno primanjkuje stanovanj. Pojavljajo se omejitve glede zmogljivosti, stanovanjski objekti pa se še vedno gradijo v manjšem obsegu, kot bi bilo potrebno za zadostitev ocenjenega povpraševanja. Površine in lokacije zemljišč, ki so na voljo za nova stanovanja, so omejene zaradi stroge regulacije trga zemljišč, zlasti v okolici velikih mest. Gradbeni sektor je še naprej ključnega pomena za stanovanjsko vprašanje, pa tudi za doseganje prihodnjih ciljev na področju energetske učinkovitosti in podnebnih sprememb, čeprav je zmanjšanje količine energije, ki se uporablja za ogrevanje stanovanj, zapleteno zaradi starosti stanovanjskih objektov in njihovega počasnega nadomeščanja. Po desetletjih pomanjkanja javnih naložb se je vlada začela ukvarjati z deficitarno infrastrukturo. Dosežen je bil spodbuden napredek na področju naložb v obnovljive vire energije in v energetskem sektorju so se emisije znatno zmanjšale. Vendar so pri prehodu na podnebno nevtralnost še vedno prisotni izzivi v celotnem gospodarstvu. Uporaba cestnih, železniških in letalskih omrežij v Združenem kraljestvu se približuje meji svojih zmogljivosti, kar prispeva k zastojem in onesnaževanju zraka. Združeno kraljestvo želi biti vodilno, kar zadeva brezemisijska vozila, vendar večina železniškega omrežja še ni elektrificiranega. Čeprav je v Združenem kraljestvu pokritost s popolnoma optičnimi omrežji še vedno skromna, se konkurenca na trgu optičnih vlaken povečuje, saj vlada znatno povečuje javno podporo uvedbi optičnega omrežja. Take naložbe v digitalno infrastrukturo pa mora spremljati izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti, saj ima Združeno kraljestvo strukturni primanjkljaj, kar zadeva strokovno znanje na področju IT. |
| --- | --- |

(21)

Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo treba dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. V Združenem kraljestvu stalno primanjkuje stanovanj. Pojavljajo se omejitve glede zmogljivosti, stanovanjski objekti pa se še vedno gradijo v manjšem obsegu, kot bi bilo potrebno za zadostitev ocenjenega povpraševanja. Površine in lokacije zemljišč, ki so na voljo za nova stanovanja, so omejene zaradi stroge regulacije trga zemljišč, zlasti v okolici velikih mest. Gradbeni sektor je še naprej ključnega pomena za stanovanjsko vprašanje, pa tudi za doseganje prihodnjih ciljev na področju energetske učinkovitosti in podnebnih sprememb, čeprav je zmanjšanje količine energije, ki se uporablja za ogrevanje stanovanj, zapleteno zaradi starosti stanovanjskih objektov in njihovega počasnega nadomeščanja. Po desetletjih pomanjkanja javnih naložb se je vlada začela ukvarjati z deficitarno infrastrukturo. Dosežen je bil spodbuden napredek na področju naložb v obnovljive vire energije in v energetskem sektorju so se emisije znatno zmanjšale. Vendar so pri prehodu na podnebno nevtralnost še vedno prisotni izzivi v celotnem gospodarstvu. Uporaba cestnih, železniških in letalskih omrežij v Združenem kraljestvu se približuje meji svojih zmogljivosti, kar prispeva k zastojem in onesnaževanju zraka. Združeno kraljestvo želi biti vodilno, kar zadeva brezemisijska vozila, vendar večina železniškega omrežja še ni elektrificiranega. Čeprav je v Združenem kraljestvu pokritost s popolnoma optičnimi omrežji še vedno skromna, se konkurenca na trgu optičnih vlaken povečuje, saj vlada znatno povečuje javno podporo uvedbi optičnega omrežja. Take naložbe v digitalno infrastrukturo pa mora spremljati izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti, saj ima Združeno kraljestvo strukturni primanjkljaj, kar zadeva strokovno znanje na področju IT.

| (22) | Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo v sklopu evropskega semestra še naprej spremljala do konca prehodnega obdobja. |
| --- | --- |

(22)

Medtem ko se priporočila za posamezne države iz tega priporočila (v nadaljnjem besedilu: priporočila za posamezne države iz leta 2020) osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila za posamezne države iz leta 2019 zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Priporočila za posamezne države iz leta 2019 še vedno veljajo in se bodo v sklopu evropskega semestra še naprej spremljala do konca prehodnega obdobja.

| (23) | Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih in zaposlitvenih politik v Uniji, to usklajevanje pa lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Združeno kraljestvo prispevalo k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

(23)

Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih in zaposlitvenih politik v Uniji, to usklajevanje pa lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na ravni OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja priporočil za posamezne države iz leta 2020 bo Združeno kraljestvo prispevalo k napredku pri doseganju navedenih ciljev trajnostnega razvoja.

| (24) | V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Združenega kraljestva in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Združeno kraljestvo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Združenem kraljestvu, temveč – spričo potrebe po okrepitvi splošnega ekonomskega upravljanja Unije – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije. |
| --- | --- |

(24)

V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Združenega kraljestva in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje glede priporočil za posamezne države, naslovljenih na Združeno kraljestvo v preteklih letih. Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena z vidika vzdržne fiskalne in socialno-ekonomske politike v Združenem kraljestvu, temveč – spričo potrebe po okrepitvi splošnega ekonomskega upravljanja Unije – tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

| (25) | Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj – |
| --- | --- |

(25)

Svet je ob upoštevanju navedene ocene preučil konvergenčni program za leto 2020, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

PRIPOROČA, da Združeno kraljestvo v letih 2020 in 2021 ukrepa tako, da:

| 1. | v skladu s splošno odstopno klavzulo v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Okrepi odpornost zdravstvenega sistema; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poskrbi za ustreznost in pokritost sistema socialne zaščite za zagotavljanje podpore vsem, zlasti pa tistim, ki jih je kriza najbolj prizadela; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pospeši inovacije ter podpira razvoj človeškega kapitala. Da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev gospodarskega okrevanja. Usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na stanovanja, čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, trajnostno prometno infrastrukturo in visokohitrostna širokopasovna omrežja. |
| --- | --- |

3.

V Bruslju, 20. julija 2020

Za Svet

Predsednica

J. KLOECKNER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

3

(4)  UL C 301, 5.9.2019, str. 163.

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

5

(6)  Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so porazdeljene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

6

(7)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

7

---