# Europos Sąjungos L 301/2012

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2012.301.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 301 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 55 tomas2012m. spalio 30d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2012.301.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 301

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

55 tomas2012m. spalio 30d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2012/660/ES |
| | * | 2012 m. kovo 27 d. Komisijos sprendimas dėl priemonių SA. 26909 (2011/C) kurias įgyvendino Portugalija restruktūrizuodama Banco Português de Negócios (BPN)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 2043)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2012/661/ES |
| | * | 2012 m. birželio 27 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. SA.33015 (2012/C) kurią Malta ketina taikyti Air Malta plc.
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 4198)

   (
  1
  ) | 29 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

2012/660/ES

*

2012 m. kovo 27 d. Komisijos sprendimas dėl priemonių SA. 26909 (2011/C) kurias įgyvendino Portugalija restruktūrizuodama Banco Português de Negócios (BPN)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 2043)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 2043)

1

1

2012/661/ES

*

2012 m. birželio 27 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. SA.33015 (2012/C) kurią Malta ketina taikyti Air Malta plc.
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 4198)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 4198)

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

SPRENDIMAI

| 30.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 301/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2012 m. kovo 27 d.

dėl priemonių SA. 26909 (2011/C) kurias įgyvendino Portugalija restruktūrizuodama „Banco Português de Negócios“ (BPN)

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 2043)

(Tekstas autentiškas tik portugalų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2012/660/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas (1) pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalį ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   Procedūra

| (1) | 2008 m. lapkričio 2 d. Portugalijos vyriausybė patvirtino įstatymo, kuriuo nacionalizuojamos „Banco Português de Negócios, S.A.“ (toliau – BPN arba bankas) akcinio kapitalo akcijos, projektą. Įstatymas paskelbtas 2008 m. lapkričio 11 d., jam suteiktas numeris 62-A/2008 (toliau – nacionalizavimo įstatymas). BPN nacionalizuotas lapkričio 12 d. nuline kaina. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. lapkričio 2 d. Portugalijos vyriausybė patvirtino įstatymo, kuriuo nacionalizuojamos „Banco Português de Negócios, S.A.“ (toliau – BPN arba bankas) akcinio kapitalo akcijos, projektą. Įstatymas paskelbtas 2008 m. lapkričio 11 d., jam suteiktas numeris 62-A/2008 (toliau – nacionalizavimo įstatymas). BPN nacionalizuotas lapkričio 12 d. nuline kaina.

| (2) | 2008 m. lapkričio 5 d. Portugalijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad Portugalijos vyriausybė priėmė įstatymo projektą. 2008 m. lapkričio 11 ir 13 d. jos pranešė Komisijai, kad nacionalizavimo įstatymas paskelbtas. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. lapkričio 5 d. Portugalijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad Portugalijos vyriausybė priėmė įstatymo projektą. 2008 m. lapkričio 11 ir 13 d. jos pranešė Komisijai, kad nacionalizavimo įstatymas paskelbtas.

| (3) | Komisija nedelsdama paprašė papildomos informacijos apie visas valstybės pagalbos priemones, teiktinas BPN pagal nacionalizavimo procedūrą, ir pareikalavo pateikti BPN restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(3)

Komisija nedelsdama paprašė papildomos informacijos apie visas valstybės pagalbos priemones, teiktinas BPN pagal nacionalizavimo procedūrą, ir pareikalavo pateikti BPN restruktūrizavimo planą.

| (4) | Portugalija iš anksto nebuvo pranešusi apie jokias BPN skirtas valstybės pagalbos priemones. Ji informavo Komisiją apie tas priemones tik gerokai vėliau, pakartotinai jos to paprašius. |
| --- | --- |

(4)

Portugalija iš anksto nebuvo pranešusi apie jokias BPN skirtas valstybės pagalbos priemones. Ji informavo Komisiją apie tas priemones tik gerokai vėliau, pakartotinai jos to paprašius.

| (5) | Atsižvelgdama į tai, 2008 m. lapkričio 14 d. Komisija pareikalavo informacijos apie konkrečias BPN skirtas valstybės pagalbos priemones ir restruktūrizavimo plano. Paskui 2009 m. sausio 5 d., balandžio 23 ir 29 d. Komisija siuntė priminimus. |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgdama į tai, 2008 m. lapkričio 14 d. Komisija pareikalavo informacijos apie konkrečias BPN skirtas valstybės pagalbos priemones ir restruktūrizavimo plano. Paskui 2009 m. sausio 5 d., balandžio 23 ir 29 d. Komisija siuntė priminimus.

| (6) | Portugalijos valdžios institucijos į prašymus pateikti informaciją atsakė 2009 m. sausio 8 d., balandžio 28 d. ir birželio 23 d., bet nepateikė informacijos apie BPN skirtas konkrečias valstybės pagalbos priemones ar restruktūrizavimo plano. 2009 m. birželio 23 d. rašte Portugalijos valdžios institucijos minėjo, kad svarsto galimybę išskirstyti BPN turtą ir parduoti banką. |
| --- | --- |

(6)

Portugalijos valdžios institucijos į prašymus pateikti informaciją atsakė 2009 m. sausio 8 d., balandžio 28 d. ir birželio 23 d., bet nepateikė informacijos apie BPN skirtas konkrečias valstybės pagalbos priemones ar restruktūrizavimo plano. 2009 m. birželio 23 d. rašte Portugalijos valdžios institucijos minėjo, kad svarsto galimybę išskirstyti BPN turtą ir parduoti banką.

| (7) | Komisija 2009 m. liepos 17 d., rugsėjo 4 ir 14 d., lapkričio 30 d., 2010 m. vasario 5 d. ir kovo 16 d. pakartotinai pateikė informacijos prašymus. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2009 m. liepos 17 d., rugsėjo 4 ir 14 d., lapkričio 30 d., 2010 m. vasario 5 d. ir kovo 16 d. pakartotinai pateikė informacijos prašymus.

| (8) | 2009 m. rugpjūčio 14 d. Portugalijos valdžios institucijos atsakė, kad BPN turėjo išleisti iki 2 mlrd. EUR vertės komercinių vertybinių popierių, kuriuos turėjo pasirašyti „Caixa Geral de Depósitos“ (toliau – CGD) išleidus valstybės garantiją. Jų nuomone, garantija buvo tiesiogiai susijusi su nacionalizavimo įstatymu ir todėl negalėjo būti laikoma valstybės pagalba. 2009 m. spalio 12 d. Portugalijos valdžios institucijos persiuntė papildomą informaciją apie CGD ir valstybės įsikišimą. 2009 m. lapkričio 21 d.2010 m. vasario 17 ir 18 d. ir kovo 31 d. jos pateikė papildomą informaciją. |
| --- | --- |

(8)

2009 m. rugpjūčio 14 d. Portugalijos valdžios institucijos atsakė, kad BPN turėjo išleisti iki 2 mlrd. EUR vertės komercinių vertybinių popierių, kuriuos turėjo pasirašyti „Caixa Geral de Depósitos“ (toliau – CGD) išleidus valstybės garantiją. Jų nuomone, garantija buvo tiesiogiai susijusi su nacionalizavimo įstatymu ir todėl negalėjo būti laikoma valstybės pagalba. 2009 m. spalio 12 d. Portugalijos valdžios institucijos persiuntė papildomą informaciją apie CGD ir valstybės įsikišimą. 2009 m. lapkričio 21 d.2010 m. vasario 17 ir 18 d. ir kovo 31 d. jos pateikė papildomą informaciją.

| (9) | Po 2010 m. birželio 16 d. vykusio susitikimo su Portugalijos valdžios institucijomis 2010 m. rugpjūčio 12 d. Komisija vėl paprašė Portugalijos valdžios institucijų, inter alia, nedelsiant pateikti BPN restruktūrizavimo planą. Planas nebuvo pateiktas, ir 2010 m. rugpjūčio 31 d. Komisija persiuntė oficialų priminimą pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio (dabartinio Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio) taikymo taisykles, 5 straipsnio 2 dalį (2). |
| --- | --- |

(9)

Po 2010 m. birželio 16 d. vykusio susitikimo su Portugalijos valdžios institucijomis 2010 m. rugpjūčio 12 d. Komisija vėl paprašė Portugalijos valdžios institucijų, inter alia, nedelsiant pateikti BPN restruktūrizavimo planą. Planas nebuvo pateiktas, ir 2010 m. rugpjūčio 31 d. Komisija persiuntė oficialų priminimą pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio (dabartinio Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio) taikymo taisykles, 5 straipsnio 2 dalį (2).

| (10) | 2010 m. rugsėjo 14 d. Portugalijos valdžios institucijos persiuntė dokumentą „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA“ (toliau – 2010 m. rugsėjo 14 d. memorandumas), kuriame trumpai aprašytas BPN restruktūrizavimo planas ir svarbiausi privatizacijos proceso aspektai. |
| --- | --- |

(10)

2010 m. rugsėjo 14 d. Portugalijos valdžios institucijos persiuntė dokumentą „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA“ (toliau – 2010 m. rugsėjo 14 d. memorandumas), kuriame trumpai aprašytas BPN restruktūrizavimo planas ir svarbiausi privatizacijos proceso aspektai.

| (11) | Nustačiusi, kad 2010 m. rugsėjo 14 d. memorandume vis dar trūksta tam tikros informacijos, 2010 m. rugsėjo 29 d. Komisija išsiuntė raštą, kuriame Portugalijos valdžios institucijų prašė papildomos informacijos; 2010 m. lapkričio 15 d. elektroniniu paštu Portugalijos valdžios institucijos paprašė pratęsti atsakymo terminą, ir 2010 m. lapkričio 18 d. raštu Komisija patenkino šį prašymą. Portugalijos valdžios institucijos papildomus paaiškinimus pateikė 2010 m. lapkričio 26 d. raštu ir 2011 m. sausio 25 d. elektroniniu paštu. |
| --- | --- |

(11)

Nustačiusi, kad 2010 m. rugsėjo 14 d. memorandume vis dar trūksta tam tikros informacijos, 2010 m. rugsėjo 29 d. Komisija išsiuntė raštą, kuriame Portugalijos valdžios institucijų prašė papildomos informacijos; 2010 m. lapkričio 15 d. elektroniniu paštu Portugalijos valdžios institucijos paprašė pratęsti atsakymo terminą, ir 2010 m. lapkričio 18 d. raštu Komisija patenkino šį prašymą. Portugalijos valdžios institucijos papildomus paaiškinimus pateikė 2010 m. lapkričio 26 d. raštu ir 2011 m. sausio 25 d. elektroniniu paštu.

| (12) | 2011 m. vasario 16 d. Komisija paprašė paaiškinti kai kuriuos dalykus ir pateikti papildomus duomenis. Portugalijos valdžios institucijos atsakė 2011 m. kovo 16 d. |
| --- | --- |

(12)

2011 m. vasario 16 d. Komisija paprašė paaiškinti kai kuriuos dalykus ir pateikti papildomus duomenis. Portugalijos valdžios institucijos atsakė 2011 m. kovo 16 d.

| (13) | Prieš 2011 m. gegužės 17 d. pasirašant susitarimo memorandumą (toliau – susitarimo memorandumas) (3) vyko Portugalijos susitikimai su Tarptautiniu valiutos fondu, Europos Centriniu Banku ir Europos Komisija, o Komisija 2011 m. balandžio 27 d. taip pat surengė susitikimą su BPN vadovybe. Susitarimo memorandume numatyta iki 2011 m. liepos mėn. pabaigos parduoti BPN. Todėl Komisija 2011 m. gegužės 20 d. išsiuntė prašymą pateikti informaciją apie banko restruktūrizavimą ir planuojamą pardavimo procesą. Kadangi Portugalijos valdžios institucijos neatsakė, 2011 m. liepos 8 d. buvo išsiųstas priminimas, kartu pareikalauta pateikti papildomą informaciją, nes žiniasklaidoje pasirodė pranešimų, kad suteikiant valstybės garantiją BPN buvo skirta papildomų valstybės pagalbos išteklių. Privatizavimo proceso apžvalgą Portugalijos valdžios institucijos pateikė 2011 m. rugpjūčio 5 d. |
| --- | --- |

(13)

Prieš 2011 m. gegužės 17 d. pasirašant susitarimo memorandumą (toliau – susitarimo memorandumas) (3) vyko Portugalijos susitikimai su Tarptautiniu valiutos fondu, Europos Centriniu Banku ir Europos Komisija, o Komisija 2011 m. balandžio 27 d. taip pat surengė susitikimą su BPN vadovybe. Susitarimo memorandume numatyta iki 2011 m. liepos mėn. pabaigos parduoti BPN. Todėl Komisija 2011 m. gegužės 20 d. išsiuntė prašymą pateikti informaciją apie banko restruktūrizavimą ir planuojamą pardavimo procesą. Kadangi Portugalijos valdžios institucijos neatsakė, 2011 m. liepos 8 d. buvo išsiųstas priminimas, kartu pareikalauta pateikti papildomą informaciją, nes žiniasklaidoje pasirodė pranešimų, kad suteikiant valstybės garantiją BPN buvo skirta papildomų valstybės pagalbos išteklių. Privatizavimo proceso apžvalgą Portugalijos valdžios institucijos pateikė 2011 m. rugpjūčio 5 d.

| (14) | Komisija 2011 m. rugpjūčio 10 d. susitiko su Portugalijos valdžios institucijomis. Portugalijos valdžios institucijos per susitikimą ir vėliau 2011 m. rugpjūčio 28 d. pateikė Komisijai papildomą informaciją. Daugiau informacijos Komisija gavo 2011 m. rugsėjo 14 d. ir spalio 14 d. |
| --- | --- |

(14)

Komisija 2011 m. rugpjūčio 10 d. susitiko su Portugalijos valdžios institucijomis. Portugalijos valdžios institucijos per susitikimą ir vėliau 2011 m. rugpjūčio 28 d. pateikė Komisijai papildomą informaciją. Daugiau informacijos Komisija gavo 2011 m. rugsėjo 14 d. ir spalio 14 d.

| (15) | 2011 m. spalio 24 d. sprendimu (toliau – 2011 m. spalio 24 d. sprendimas) Komisija pradėjo procedūrą, kaip nustatyta Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje, bylos numeris SA.26909, dėl įtariamos BPN ir „Banco BIC Português S.A.“ (toliau – BIC) skirtos pagalbos (4). |
| --- | --- |

(15)

2011 m. spalio 24 d. sprendimu (toliau – 2011 m. spalio 24 d. sprendimas) Komisija pradėjo procedūrą, kaip nustatyta Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje, bylos numeris SA.26909, dėl įtariamos BPN ir „Banco BIC Português S.A.“ (toliau – BIC) skirtos pagalbos (4).

| (16) | 2011 m. spalio 24 d. sprendimas paskelbtas 2011 m. gruodžio 20 d. Per nustatytą vieno mėnesio terminą trečiųjų šalių pastabų negauta. |
| --- | --- |

(16)

2011 m. spalio 24 d. sprendimas paskelbtas 2011 m. gruodžio 20 d. Per nustatytą vieno mėnesio terminą trečiųjų šalių pastabų negauta.

| (17) | 2011 m. gruodžio 9 d. Portugalija pateikė Komisijai bendrąjį susitarimą, kurį tą pačią dieną pasirašė BIC ir Portugalijos valdžios institucijos (toliau – bendrasis susitarimas). |
| --- | --- |

(17)

2011 m. gruodžio 9 d. Portugalija pateikė Komisijai bendrąjį susitarimą, kurį tą pačią dieną pasirašė BIC ir Portugalijos valdžios institucijos (toliau – bendrasis susitarimas).

| (18) | 2012 m. sausio 20 d. Portugalija pateikė atsakymą į 2011 m. spalio 24 d. sprendime išdėstytas pastabas. Tą pačią dieną Portugalijos valdžios institucijos taip pat pateikė papildomą informaciją, įskaitant naują BPN restruktūrizavimo planą (toliau – 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planas) ir atsakymą į papildomus klausimus, kuriuos Komisija pateikė 2011 m. gruodžio 21 d. dėl bendrojo susitarimo. Ši informacija buvo papildyta 2012 m. vasario 3 d. pateikus verslo ir gyvybingumo planą, kurį parengė BIC ir kuris toliau šiame sprendime laikomas neatsiejama 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plano dalimi. Daugiau informacijos pateikta 2012 m. vasario 10, 17 ir 23 d. atsakant į papildomus klausimus, kuriuos Komisija Portugalijos valdžios institucijoms pateikė 2012 m. vasario 8, 14 ir 17 d.2012 m. kovo 16 d. Portugalija prisiėmė kelis įsipareigojimus Komisijai. |
| --- | --- |

(18)

2012 m. sausio 20 d. Portugalija pateikė atsakymą į 2011 m. spalio 24 d. sprendime išdėstytas pastabas. Tą pačią dieną Portugalijos valdžios institucijos taip pat pateikė papildomą informaciją, įskaitant naują BPN restruktūrizavimo planą (toliau – 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planas) ir atsakymą į papildomus klausimus, kuriuos Komisija pateikė 2011 m. gruodžio 21 d. dėl bendrojo susitarimo. Ši informacija buvo papildyta 2012 m. vasario 3 d. pateikus verslo ir gyvybingumo planą, kurį parengė BIC ir kuris toliau šiame sprendime laikomas neatsiejama 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plano dalimi. Daugiau informacijos pateikta 2012 m. vasario 10, 17 ir 23 d. atsakant į papildomus klausimus, kuriuos Komisija Portugalijos valdžios institucijoms pateikė 2012 m. vasario 8, 14 ir 17 d.2012 m. kovo 16 d. Portugalija prisiėmė kelis įsipareigojimus Komisijai.

| (19) | Vykstant procedūrai, Portugalijos valstybė, BPN ir Komisija nuolat keitėsi informacija, rengė telekonferencijas ir susitikimus. |
| --- | --- |

(19)

Vykstant procedūrai, Portugalijos valstybė, BPN ir Komisija nuolat keitėsi informacija, rengė telekonferencijas ir susitikimus.

2.   Paramos gavėjų ir priemonių aprašymas

2.1.   Paramos gavėjas ir jo patiriami sunkumai

| (20) | BPN – tai Portugalijoje įsikūrusi finansų įstaiga, teikianti įvairias bankininkystės paslaugas. Ji buvo nacionalizuota 2008 m. lapkričio 11 d., kai ją sudarė 213 filialų (4 iš jų buvo Prancūzijoje) tinklas, maždaug 2 200 darbuotojų ir bendras turtas už 6,6 mlrd. EUR, t. y. maždaug 2 proc. viso Portugalijos mažmeninės bankininkystės sektoriaus turto. |
| --- | --- |

(20)

BPN – tai Portugalijoje įsikūrusi finansų įstaiga, teikianti įvairias bankininkystės paslaugas. Ji buvo nacionalizuota 2008 m. lapkričio 11 d., kai ją sudarė 213 filialų (4 iš jų buvo Prancūzijoje) tinklas, maždaug 2 200 darbuotojų ir bendras turtas už 6,6 mlrd. EUR, t. y. maždaug 2 proc. viso Portugalijos mažmeninės bankininkystės sektoriaus turto.

| (21) | Pasak Portugalijos valdžios institucijų (5), BPN su likvidumo problemomis susidūrė nuo 2008 m. vasaros, kai reitingų agentūra „Moody’s“2008 m. liepos 18 d. sumažino BPN reitingą nuo Baa1 iki Baa3 (6). Nors rugpjūčio mėn. pabaigoje BPN buvo teigiamas 316 mln. EUR likvidumas, iki 2008 m. spalio 22 d. jau atsirado itin didelis neigiamas 831 mln. EUR likvidumas, o jo sąskaitoje Portugalijos banke (toliau – BdP) sumos buvo gerokai mažesnės už pagal įstatymus reikalaujamą vidurkį. Tuomet 2008 m. spalio mėn. imtasi kelių iniciatyvų, kad bankas galėtų įveikti su likvidumu susijusius jam kilusius sunkumus ir išvengti mokėjimų įsipareigojimų nevykdymo, visų pirma skiriant paskolas kaip specialiąją likvidumo pagalbos priemonę bei BdP ir valstybės valdomam CGD (7) vykdant kitas operacijas. |
| --- | --- |

(21)

Pasak Portugalijos valdžios institucijų (5), BPN su likvidumo problemomis susidūrė nuo 2008 m. vasaros, kai reitingų agentūra „Moody’s“2008 m. liepos 18 d. sumažino BPN reitingą nuo Baa1 iki Baa3 (6). Nors rugpjūčio mėn. pabaigoje BPN buvo teigiamas 316 mln. EUR likvidumas, iki 2008 m. spalio 22 d. jau atsirado itin didelis neigiamas 831 mln. EUR likvidumas, o jo sąskaitoje Portugalijos banke (toliau – BdP) sumos buvo gerokai mažesnės už pagal įstatymus reikalaujamą vidurkį. Tuomet 2008 m. spalio mėn. imtasi kelių iniciatyvų, kad bankas galėtų įveikti su likvidumu susijusius jam kilusius sunkumus ir išvengti mokėjimų įsipareigojimų nevykdymo, visų pirma skiriant paskolas kaip specialiąją likvidumo pagalbos priemonę bei BdP ir valstybės valdomam CGD (7) vykdant kitas operacijas.

| (22) | Atsižvelgdamos į BPN nuostolių mastą, Portugalijos valdžios institucijos nusprendė, kad būtų netikslinga toliau teikti likvidumo pagalbą dėl „didelės rizikos, kuri kiltų [BdP ir CGD]“ (8). BPN akcininkai pristatė planą, bet vyriausybė, remdamasi 2008 m. spalio 30 d. BdP nuomone, nusprendė, kad šis planas neįgyvendintinas. Kadangi BPN dėl didelio vertės sumažėjimo nebeatitiko mokumo reikalavimų (9), vyriausybė pasiūlė Parlamentui nacionalizuoti BPN nuline kaina (10). Šis pasiūlymas priimtas 2008 m. lapkričio 11 d. įstatymu 62-A/2008 (toliau – nacionalizavimo įstatymas). |
| --- | --- |

(22)

Atsižvelgdamos į BPN nuostolių mastą, Portugalijos valdžios institucijos nusprendė, kad būtų netikslinga toliau teikti likvidumo pagalbą dėl „didelės rizikos, kuri kiltų [BdP ir CGD]“ (8). BPN akcininkai pristatė planą, bet vyriausybė, remdamasi 2008 m. spalio 30 d. BdP nuomone, nusprendė, kad šis planas neįgyvendintinas. Kadangi BPN dėl didelio vertės sumažėjimo nebeatitiko mokumo reikalavimų (9), vyriausybė pasiūlė Parlamentui nacionalizuoti BPN nuline kaina (10). Šis pasiūlymas priimtas 2008 m. lapkričio 11 d. įstatymu 62-A/2008 (toliau – nacionalizavimo įstatymas).

| (23) | Portugalijos valdžios institucijų nuomone, vertė sumažėjo dėl 2008 m. birželio mėn. BdP ir išorės auditų metu nustatytų pažeidimų ir neteisėtų veiksmų, kurie vėliau 2009 m. BdP ataskaitoje aprašyti kaip „grupės aukščiausiosios vadovybės nuolatinis tyčinis nesąžiningas elgesys“ (11). Ši veikla buvo tiriama, pradėtos kelios administracinių pažeidimų procedūros („processos de contra-ordenação“) ir pateiktas skundas Respublikos generalinei prokuratūrai. |
| --- | --- |

(23)

Portugalijos valdžios institucijų nuomone, vertė sumažėjo dėl 2008 m. birželio mėn. BdP ir išorės auditų metu nustatytų pažeidimų ir neteisėtų veiksmų, kurie vėliau 2009 m. BdP ataskaitoje aprašyti kaip „grupės aukščiausiosios vadovybės nuolatinis tyčinis nesąžiningas elgesys“ (11). Ši veikla buvo tiriama, pradėtos kelios administracinių pažeidimų procedūros („processos de contra-ordenação“) ir pateiktas skundas Respublikos generalinei prokuratūrai.

| (24) | Pagal nacionalizavimo įstatymą CGD atsako už BPN valdymą, BPN valdymo padalinių narių skyrimą ir BPN valdymo tikslų nustatymą per 60 dienų nuo nacionalizavimo. Be to, nacionalizavimo įstatyme taip pat yra nuostata, kad kredito ar likvidumo pagalbos priemonės, kurias CGD „skiria BPN jį nacionalizuojant ar valstybės vardu, [...] užtikrinamos valstybės garantija“ (12). |
| --- | --- |

(24)

Pagal nacionalizavimo įstatymą CGD atsako už BPN valdymą, BPN valdymo padalinių narių skyrimą ir BPN valdymo tikslų nustatymą per 60 dienų nuo nacionalizavimo. Be to, nacionalizavimo įstatyme taip pat yra nuostata, kad kredito ar likvidumo pagalbos priemonės, kurias CGD „skiria BPN jį nacionalizuojant ar valstybės vardu, [...] užtikrinamos valstybės garantija“ (12).

2.2.   Finansinės paramos priemonės iki nacionalizavimo

| (25) | Prieš savo nacionalizavimą 2008 m. lapkričio mėn. BPN jau buvo pasinaudojęs keliomis finansinės paramos priemonėmis, kurias Portugalijos valdžios institucijos apibūdino kaip „specialiąsias likvidumo paramos priemones“ (13); 2010 m. vasario 17 d. Portugalijos valdžios institucijos Komisijai pranešė, kad iki 2008 m. spalio 30 d. ir CGD, ir BdP skyrė BPN iš viso 501,6 mln. EUR vertės specialiąsias likvidumo paramos priemones, įskaitant keturias iš viso 315 mln. EUR vertės paskolas, kurias CGD skyrė BPN (14), ir 2008 m. spalio mėn. BdP skirtą 186,6 mln. EUR skubią pagalbą likvidumui padidinti (ELA) (15). |
| --- | --- |

(25)

Prieš savo nacionalizavimą 2008 m. lapkričio mėn. BPN jau buvo pasinaudojęs keliomis finansinės paramos priemonėmis, kurias Portugalijos valdžios institucijos apibūdino kaip „specialiąsias likvidumo paramos priemones“ (13); 2010 m. vasario 17 d. Portugalijos valdžios institucijos Komisijai pranešė, kad iki 2008 m. spalio 30 d. ir CGD, ir BdP skyrė BPN iš viso 501,6 mln. EUR vertės specialiąsias likvidumo paramos priemones, įskaitant keturias iš viso 315 mln. EUR vertės paskolas, kurias CGD skyrė BPN (14), ir 2008 m. spalio mėn. BdP skirtą 186,6 mln. EUR skubią pagalbą likvidumui padidinti (ELA) (15).

| (26) | Nors BdP po nacionalizavimo atgavo savo išteklius, CGD suteiktos keturios paskolos grąžintos tik 2009 m. kovo 9 d., kai BPN išleido pirmą komercinį vertybinį popierių. |
| --- | --- |

(26)

Nors BdP po nacionalizavimo atgavo savo išteklius, CGD suteiktos keturios paskolos grąžintos tik 2009 m. kovo 9 d., kai BPN išleido pirmą komercinį vertybinį popierių.

2.3.   Finansinės paramos priemonės po nacionalizavimo

| (27) | 2009 m. kovo mėn. BPN išleido komercinį vertybinį popierių, kurį garantuotai pasirašo CGD ir kuriam numatyta 2 mlrd. EUR valstybės garantija. Apie šias valstybės garantijas Komisijai pranešta 2009 m. rugpjūčio 14 d. |
| --- | --- |

(27)

2009 m. kovo mėn. BPN išleido komercinį vertybinį popierių, kurį garantuotai pasirašo CGD ir kuriam numatyta 2 mlrd. EUR valstybės garantija. Apie šias valstybės garantijas Komisijai pranešta 2009 m. rugpjūčio 14 d.

| (28) | 2010 m. vasario 17 d. rašte Portugalijos valdžios institucijos taip pat minėjo, kad 2009 m. spalio 27 d. CGD įgaliotas pasirašyti dar 1 mlrd. EUR komercinius vertybinius popierius su valstybės garantija. Vėliau 2010 m. birželio 14 d. elektroniniu paštu Komisijai buvo pranešta, kad BPN išleistų ir CGD pasirašytų komercinių vertybinių popierių valstybės garantijų bendroji vertė padidėjo iki 4 mlrd. EUR, nes 2010 m. balandžio mėn. CGD organizavo ir pasirašė 1 mlrd. EUR sumos trečiąją BPN komercinių vertybinių popierių emisiją. |
| --- | --- |

(28)

2010 m. vasario 17 d. rašte Portugalijos valdžios institucijos taip pat minėjo, kad 2009 m. spalio 27 d. CGD įgaliotas pasirašyti dar 1 mlrd. EUR komercinius vertybinius popierius su valstybės garantija. Vėliau 2010 m. birželio 14 d. elektroniniu paštu Komisijai buvo pranešta, kad BPN išleistų ir CGD pasirašytų komercinių vertybinių popierių valstybės garantijų bendroji vertė padidėjo iki 4 mlrd. EUR, nes 2010 m. balandžio mėn. CGD organizavo ir pasirašė 1 mlrd. EUR sumos trečiąją BPN komercinių vertybinių popierių emisiją.

| (29) | Atsižvelgiant į tai, reikėtų paminėti, kad po savo nacionalizavimo 2008 m. lapkričio mėn. iki 2011 m. birželio mėn. BPN nuolat naudojosi CGD suteikiamų pinigų rinkos kredito priemonėmis. 2009 m. vasario 28 d. sumos, kurias BPN skolingas CGD pagal šias trumpalaikes priemones, sudarė maždaug 2,2 mlrd. EUR. Portugalijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, šios sumos sumažėjo išleidus komercinius vertybinius popierius, kaip minėta (27) ir (28) dalyse (16). |
| --- | --- |

(29)

Atsižvelgiant į tai, reikėtų paminėti, kad po savo nacionalizavimo 2008 m. lapkričio mėn. iki 2011 m. birželio mėn. BPN nuolat naudojosi CGD suteikiamų pinigų rinkos kredito priemonėmis. 2009 m. vasario 28 d. sumos, kurias BPN skolingas CGD pagal šias trumpalaikes priemones, sudarė maždaug 2,2 mlrd. EUR. Portugalijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, šios sumos sumažėjo išleidus komercinius vertybinius popierius, kaip minėta (27) ir (28) dalyse (16).

| (30) | Iki 2011 m. birželio mėn. BPN pinigų rinkos priemonių pozicija CGD atžvilgiu buvo apie 1 mlrd. EUR. Nors finansavimas vyko kasdien, pasak Portugalijos valdžios institucijų, ilgesniais laikotarpiais (17) jis buvo struktūrinio pobūdžio, ir jį pakeitė ketvirtoji – paskutinė – 2011 m. birželio mėn. komercinių vertybinių popierių emisija, išleidus dvi emisijas po 500 mln. EUR. |
| --- | --- |

(30)

Iki 2011 m. birželio mėn. BPN pinigų rinkos priemonių pozicija CGD atžvilgiu buvo apie 1 mlrd. EUR. Nors finansavimas vyko kasdien, pasak Portugalijos valdžios institucijų, ilgesniais laikotarpiais (17) jis buvo struktūrinio pobūdžio, ir jį pakeitė ketvirtoji – paskutinė – 2011 m. birželio mėn. komercinių vertybinių popierių emisija, išleidus dvi emisijas po 500 mln. EUR.

| (31) | Remiantis 2012 m. vasario 3 d. Portugalijos valdžios institucijų pateiktais skaičiais, 2011 m. gruodžio 31 d. BPN skola CGD (be komercinių vertybinių popierių emisijų) buvo 433,7 mln. EUR, o 2012 m. sausio 31 d. – 232 mln. EUR.
  1   lentelė


  CGD užtikrinto BPN likvidumo apžvalga 2011 m. gruodžio 31 d. | Su tiesiogine valstybės garantija | CGD paskolos
  (be tiesioginės valstybės garantijos) | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BPN | 1 400 000 000,00 | 433 732 654,56 | 1 833 732 654,56 |
| Specialiosios paskirties įmonės (18) | 3 100 000 000,00 | 795 111 660,00 | 3 895 111 660,00 |
| Iš viso | 4 500 000 000,00 | 1 228 844 314,56 | 5 728 844 314,56 |
| Šaltinis: Portugalijos valdžios institucijos. |

(31)

Remiantis 2012 m. vasario 3 d. Portugalijos valdžios institucijų pateiktais skaičiais, 2011 m. gruodžio 31 d. BPN skola CGD (be komercinių vertybinių popierių emisijų) buvo 433,7 mln. EUR, o 2012 m. sausio 31 d. – 232 mln. EUR.

1   lentelė

CGD užtikrinto BPN likvidumo apžvalga 2011 m. gruodžio 31 d.

Su tiesiogine valstybės garantija

CGD paskolos

(be tiesioginės valstybės garantijos)

Iš viso

BPN

1 400 000 000,00

433 732 654,56

1 833 732 654,56

Specialiosios paskirties įmonės (18)

3 100 000 000,00

795 111 660,00

3 895 111 660,00

Iš viso

4 500 000 000,00

1 228 844 314,56

5 728 844 314,56

Šaltinis: Portugalijos valdžios institucijos.

| (32) | Reikėtų paminėti, kad pagal nacionalizavimo įstatymo 2 straipsnio 9 dalį visoms kredito ar likvidumo linijoms, kurias nacionalizuojant banką CGD siūlo BPN, Portugalijos valstybė turi suteikti garantijas. |
| --- | --- |

(32)

Reikėtų paminėti, kad pagal nacionalizavimo įstatymo 2 straipsnio 9 dalį visoms kredito ar likvidumo linijoms, kurias nacionalizuojant banką CGD siūlo BPN, Portugalijos valstybė turi suteikti garantijas.

| (33) | Todėl aišku, kad visoms 1 lentelėje pateiktoms sumoms pagal nacionalizavimo įstatymo 2 straipsnio 9 dalį buvo suteikta valstybės garantija ir taikyti įvairūs iždo ir finansų valstybės sekretoriaus įsakymai. Atlyginimas už valstybės garantijas buvo 0,2 proc. per metus. |
| --- | --- |

(33)

Todėl aišku, kad visoms 1 lentelėje pateiktoms sumoms pagal nacionalizavimo įstatymo 2 straipsnio 9 dalį buvo suteikta valstybės garantija ir taikyti įvairūs iždo ir finansų valstybės sekretoriaus įsakymai. Atlyginimas už valstybės garantijas buvo 0,2 proc. per metus.

2.4.   BPN restruktūrizavimas

| (34) | 2010 m. rugsėjo 13 d. pirminį restruktūrizavimo planą (toliau – 2010 m. restruktūrizavimo planas) Portugalijos valdžios institucijos 2010 m. rugsėjo 16 d. persiuntė Komisijai. |
| --- | --- |

(34)

2010 m. rugsėjo 13 d. pirminį restruktūrizavimo planą (toliau – 2010 m. restruktūrizavimo planas) Portugalijos valdžios institucijos 2010 m. rugsėjo 16 d. persiuntė Komisijai.

| (35) | Tame plane Portugalijos valdžios institucijos paaiškino savo ketinimą padalyti BPN į vadinamuosius gerą ir blogą bankus ir vėliau mėginti parduoti gerą banką. |
| --- | --- |

(35)

Tame plane Portugalijos valdžios institucijos paaiškino savo ketinimą padalyti BPN į vadinamuosius gerą ir blogą bankus ir vėliau mėginti parduoti gerą banką.

| (36) | Valstybė norėjo surengti atvirą konkursą vadinamajam geram bankui „BPN S.A.“, kuris turėjo tapti vien mažmeniniu banku, parduoti. Tas procesas turėjo vykti paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus, kurio specifikaciją („Caderno de Encargos“) Portugalijos valdžios institucijos patvirtino 2010 m. rugpjūčio 16 d. (19). |
| --- | --- |

(36)

Valstybė norėjo surengti atvirą konkursą vadinamajam geram bankui „BPN S.A.“, kuris turėjo tapti vien mažmeniniu banku, parduoti. Tas procesas turėjo vykti paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus, kurio specifikaciją („Caderno de Encargos“) Portugalijos valdžios institucijos patvirtino 2010 m. rugpjūčio 16 d. (19).

| (37) | Pagal 2010 m. restruktūrizavimo planą dalis BPN turto ir įsipareigojimų neturėjo būti pakartotinai privatizuojama, ją planuota perleisti trims naujoms specialiosios paskirties įmonėms (SPĮ): „Parvalorem“, „Parups“ ir „Parparticipadas“. Iš pradžių tos SPĮ įeitų į BPN sudėtį, o pardavus banką būtų perleistos valstybei. Paskolos ir kreditai būtų perleisti „Parvalorem“, nekilnojamasis turtas ir investiciniai fondai – „Parups“, o patronuojamosios įmonės – „Parparticipadas“. Portugalijos valdžios institucijų vertinimu, SPĮ perleistino turto visa suma buvo 3 885 mln. EUR: 2 507 mln. EUR perleistina „Parvalorem“, 1 228 mln. EUR – „Parups“ ir 150 mln. EUR – „Parparticipadas“. |
| --- | --- |

(37)

Pagal 2010 m. restruktūrizavimo planą dalis BPN turto ir įsipareigojimų neturėjo būti pakartotinai privatizuojama, ją planuota perleisti trims naujoms specialiosios paskirties įmonėms (SPĮ): „Parvalorem“, „Parups“ ir „Parparticipadas“. Iš pradžių tos SPĮ įeitų į BPN sudėtį, o pardavus banką būtų perleistos valstybei. Paskolos ir kreditai būtų perleisti „Parvalorem“, nekilnojamasis turtas ir investiciniai fondai – „Parups“, o patronuojamosios įmonės – „Parparticipadas“. Portugalijos valdžios institucijų vertinimu, SPĮ perleistino turto visa suma buvo 3 885 mln. EUR: 2 507 mln. EUR perleistina „Parvalorem“, 1 228 mln. EUR – „Parups“ ir 150 mln. EUR – „Parparticipadas“.

| (38) | Paskolos būtų perleistos nominaliąja verte; fondų vienetai, vertybiniai popieriai ir nekilnojamasis turtas būtų perleisti pirkimo kaina, o BPN valdomos įmonės – balansine verte. Portugalijos valdžios institucijų vertinimu, bendroji vertė nuo 2010 m. gruodžio mėn. iš viso sumažėjo 1 798 mln. EUR: i) paskolos: 1 474 mln. EUR; ii) nekilnojamasis turtas: 16 mln. EUR; iii) fondų vienetai: 247 mln. EUR; iv) vertybiniai popieriai: 61 mln. EUR. Remiantis 2012 m. sausio 20 d. Portugalijos valdžios institucijų pateikta informacija, šis turtas buvo perleistas SPĮ 2010 m. gruodžio 23 ir 30 d. (20) Tačiau SPĮ teliko BPN dalis iki 2012 m. vasario 15 d., kai jos buvo pašalintos iš BPN ir perleistos kitai valstybės valdomai bendrovei. |
| --- | --- |

(38)

Paskolos būtų perleistos nominaliąja verte; fondų vienetai, vertybiniai popieriai ir nekilnojamasis turtas būtų perleisti pirkimo kaina, o BPN valdomos įmonės – balansine verte. Portugalijos valdžios institucijų vertinimu, bendroji vertė nuo 2010 m. gruodžio mėn. iš viso sumažėjo 1 798 mln. EUR: i) paskolos: 1 474 mln. EUR; ii) nekilnojamasis turtas: 16 mln. EUR; iii) fondų vienetai: 247 mln. EUR; iv) vertybiniai popieriai: 61 mln. EUR. Remiantis 2012 m. sausio 20 d. Portugalijos valdžios institucijų pateikta informacija, šis turtas buvo perleistas SPĮ 2010 m. gruodžio 23 ir 30 d. (20) Tačiau SPĮ teliko BPN dalis iki 2012 m. vasario 15 d., kai jos buvo pašalintos iš BPN ir perleistos kitai valstybės valdomai bendrovei.

| (39) | Pasak Portugalijos valdžios institucijų, turtas perleistas SPĮ vadovaujantis objektyviais kriterijais, atsižvelgiant į vertės sumažėjimo mastą ir į tai, kad nacionalizavus BPN tam tikra banko veikla nebebuvo pagrindinė (vartotojų paskolos, investicinis bankas, turto valdymas, investicinių fondų valdymas, draudimas ir tarptautinis verslas). BPN turėjo naujai įsitvirtinti kaip vien mažmeninis bankas, patiriantis mažesnę riziką dėl didmeninio finansavimo netikrumo. |
| --- | --- |

(39)

Pasak Portugalijos valdžios institucijų, turtas perleistas SPĮ vadovaujantis objektyviais kriterijais, atsižvelgiant į vertės sumažėjimo mastą ir į tai, kad nacionalizavus BPN tam tikra banko veikla nebebuvo pagrindinė (vartotojų paskolos, investicinis bankas, turto valdymas, investicinių fondų valdymas, draudimas ir tarptautinis verslas). BPN turėjo naujai įsitvirtinti kaip vien mažmeninis bankas, patiriantis mažesnę riziką dėl didmeninio finansavimo netikrumo.

| (40) | SPĮ finansavo turto įsigijimą per dvi finansavimo linijas už 3 895 mln. EUR sumą: CGD įsigytos 3 100 mln. EUR obligacijos su valstybės garantija ir 795 mln. EUR bendrosios vertės CGD suteiktos paskolos įkeičiant turtą. Pajamos pardavus turtą SPĮ leido BPN grąžinti 3 900 mln. EUR, kuriuos jis gavo iš CGD: 3 600 mlrd. EUR – iš pirminės 4 mlrd. EUR komercinių vertybinių popierių emisijos (t. y. BPN negrąžins 400 mln. EUR komercinių vertybinių popierių su valstybės garantija vertės) ir 300 mln. EUR – trumpalaikių pinigų rinkos paskolų. |
| --- | --- |

(40)

SPĮ finansavo turto įsigijimą per dvi finansavimo linijas už 3 895 mln. EUR sumą: CGD įsigytos 3 100 mln. EUR obligacijos su valstybės garantija ir 795 mln. EUR bendrosios vertės CGD suteiktos paskolos įkeičiant turtą. Pajamos pardavus turtą SPĮ leido BPN grąžinti 3 900 mln. EUR, kuriuos jis gavo iš CGD: 3 600 mlrd. EUR – iš pirminės 4 mlrd. EUR komercinių vertybinių popierių emisijos (t. y. BPN negrąžins 400 mln. EUR komercinių vertybinių popierių su valstybės garantija vertės) ir 300 mln. EUR – trumpalaikių pinigų rinkos paskolų.

| (41) | Perleidus turtą BPN balansas sumažėjo maždaug 30 proc. |
| --- | --- |

(41)

Perleidus turtą BPN balansas sumažėjo maždaug 30 proc.

| (42) | Remiantis iš Portugalijos valdžios institucijų gauta informacija, kad BPN atitiktų teisės ir reguliavimo reikalavimus (t. y. kad būtų įvykdytas reikalavimas 2011 m. pasiekti 9 proc. I lygio pagrindinio kapitalo (21)), ir atsižvelgiant į tai, kad BPN nuosavas kapitalas perleidus turtą SPĮ vis tiek būtų neigiamas, valstybė turėtų rekapitalizuoti BPN skirdama maždaug 417 mln. EUR (22). |
| --- | --- |

(42)

Remiantis iš Portugalijos valdžios institucijų gauta informacija, kad BPN atitiktų teisės ir reguliavimo reikalavimus (t. y. kad būtų įvykdytas reikalavimas 2011 m. pasiekti 9 proc. I lygio pagrindinio kapitalo (21)), ir atsižvelgiant į tai, kad BPN nuosavas kapitalas perleidus turtą SPĮ vis tiek būtų neigiamas, valstybė turėtų rekapitalizuoti BPN skirdama maždaug 417 mln. EUR (22).

| (43) | BPN bazinė kaina (neįskaitant SPĮ perleistino turto) Portugalijos paskelbtame konkurse buvo 171,1 mln. EUR, vadovaujantis trečiųjų šalių konsultantų vertinimais: „Deloitte“ ([...] (23) mln. EUR) ir „Deutsche Bank“ ([...] mln. EUR). Tuo pačiu metu nauja BPN vadovybė CGD pradėjo banko restruktūrizavimo procesą. Nuo 2008 m. gruodžio mėn. iki 2010 m. gruodžio mėn. veiklos išlaidos sumažintos [1–10] proc.; BPN veikla apribota, kad bankas užsiimtų tik komercine mažmenine bankininkyste. Veikla buvo apribota iš dalies dėl indėlių sumažėjimo po nacionalizavimo, bet ir dėl turto perleidimo trims SPĮ. Šiomis priemonėmis 2010 m. nuostoliai sumažinti iki [50–150] mln. EUR, palyginti su [150–250] mln. EUR 2009 m. Nuo 2009 m. pradžios, siekiant pagerinti banko įvaizdį ir siūlomų produktų rinkinį, naujoji vadovybė sukūrė [...] naujų produktų ir kampanijų. Naujoji vadovybė taip pat įgyvendino banko rizikos valdymo priemones ir įdiegė vidaus kontrolės sistemas. |
| --- | --- |

(43)

BPN bazinė kaina (neįskaitant SPĮ perleistino turto) Portugalijos paskelbtame konkurse buvo 171,1 mln. EUR, vadovaujantis trečiųjų šalių konsultantų vertinimais: „Deloitte“ ([...] (23) mln. EUR) ir „Deutsche Bank“ ([...] mln. EUR). Tuo pačiu metu nauja BPN vadovybė CGD pradėjo banko restruktūrizavimo procesą. Nuo 2008 m. gruodžio mėn. iki 2010 m. gruodžio mėn. veiklos išlaidos sumažintos [1–10] proc.; BPN veikla apribota, kad bankas užsiimtų tik komercine mažmenine bankininkyste. Veikla buvo apribota iš dalies dėl indėlių sumažėjimo po nacionalizavimo, bet ir dėl turto perleidimo trims SPĮ. Šiomis priemonėmis 2010 m. nuostoliai sumažinti iki [50–150] mln. EUR, palyginti su [150–250] mln. EUR 2009 m. Nuo 2009 m. pradžios, siekiant pagerinti banko įvaizdį ir siūlomų produktų rinkinį, naujoji vadovybė sukūrė [...] naujų produktų ir kampanijų. Naujoji vadovybė taip pat įgyvendino banko rizikos valdymo priemones ir įdiegė vidaus kontrolės sistemas.

| (44) | Iki 2010 m. rugsėjo 30 d. ir lapkričio 30 d. į pirmuosius du kvietimus teikti pasiūlymus dėl privatizavimo niekas neatsiliepė. |
| --- | --- |

(44)

Iki 2010 m. rugsėjo 30 d. ir lapkričio 30 d. į pirmuosius du kvietimus teikti pasiūlymus dėl privatizavimo niekas neatsiliepė.

| (45) | Po nesėkmingo konkurso 2011 m. sausio mėn. Portugalija pranešė apie ketinimą, kad bankas mažiau priklausytų nuo CGD, restruktūrizuoti BPN paskiriant naują nuo CGD nepriklausomą valdybą. Taip pat siekta BPN veiklos atsigavimą paspartinti sukuriant naują banko įvaizdį ir tapatybę bei tobulinant atsigavimo planą – mažinant išlaidas ir skatinant komercinę dinamiką. Tačiau, nepaisant kelių prašymų, atnaujintas restruktūrizavimo planas Komisijai nepateiktas. |
| --- | --- |

(45)

Po nesėkmingo konkurso 2011 m. sausio mėn. Portugalija pranešė apie ketinimą, kad bankas mažiau priklausytų nuo CGD, restruktūrizuoti BPN paskiriant naują nuo CGD nepriklausomą valdybą. Taip pat siekta BPN veiklos atsigavimą paspartinti sukuriant naują banko įvaizdį ir tapatybę bei tobulinant atsigavimo planą – mažinant išlaidas ir skatinant komercinę dinamiką. Tačiau, nepaisant kelių prašymų, atnaujintas restruktūrizavimo planas Komisijai nepateiktas.

| (46) | 2011 m. gegužės 17 d. susitarimo memorandume vyriausybė leido pradėti naują privatizavimo procesą. |
| --- | --- |

(46)

2011 m. gegužės 17 d. susitarimo memorandume vyriausybė leido pradėti naują privatizavimo procesą.

| (47) | Susitarimo memorandume Portugalijos valdžios institucijos įsipareigojo „pradėti skubiai parduoti „Banco Português de Negócios“ (BPN) nenustačius minimalios kainos. Tam naujas planas pateiktas tvirtinti EK pagal konkurencijos taisykles. Tikslas – rasti pirkėją vėliausiai iki 2011 m. liepos mėn. pabaigos. Kad pardavimas vyktų sklandžiau, trys specialiosios paskirties įmonės, kurioms priklauso nepelningas ir nepagrindinis turtas, atskirtos nuo BPN, ir, derantis su galimais pirkėjais, šioms įmonėms galima perleisti daugiau turto. BPN taip pat pradeda dar vieną platesnio užmojo sąnaudų mažinimo priemonių programą, kad bankas būtų patrauklesnis investuotojams. Radus sprendimą, CGD reikalavimus su valstybės garantija BPN ir visoms su banku susijusioms specialiosios paskirties įmonėms perims valstybė pagal nustatytą grafiką“ (24). |
| --- | --- |

(47)

Susitarimo memorandume Portugalijos valdžios institucijos įsipareigojo „pradėti skubiai parduoti „Banco Português de Negócios“ (BPN) nenustačius minimalios kainos. Tam naujas planas pateiktas tvirtinti EK pagal konkurencijos taisykles. Tikslas – rasti pirkėją vėliausiai iki 2011 m. liepos mėn. pabaigos. Kad pardavimas vyktų sklandžiau, trys specialiosios paskirties įmonės, kurioms priklauso nepelningas ir nepagrindinis turtas, atskirtos nuo BPN, ir, derantis su galimais pirkėjais, šioms įmonėms galima perleisti daugiau turto. BPN taip pat pradeda dar vieną platesnio užmojo sąnaudų mažinimo priemonių programą, kad bankas būtų patrauklesnis investuotojams. Radus sprendimą, CGD reikalavimus su valstybės garantija BPN ir visoms su banku susijusioms specialiosios paskirties įmonėms perims valstybė pagal nustatytą grafiką“ (24).

| (48) | Trečiasis bandymas privatizuoti banką pradėtas 2011 m. gegužės mėn. pradžioje nenustačius minimalios kainos, kad BPN pirkėjas atsirastų iki 2011 m. liepos 31 d., kaip susitarta memorandume. |
| --- | --- |

(48)

Trečiasis bandymas privatizuoti banką pradėtas 2011 m. gegužės mėn. pradžioje nenustačius minimalios kainos, kad BPN pirkėjas atsirastų iki 2011 m. liepos 31 d., kaip susitarta memorandume.

| (49) | Buvo surengtas konkursas, per kurį susisiekta su galimais suinteresuotais pirkėjais. Taip pat buvo parengta investavimo galimybių apžvalga (IGA). Remiantis IGA, suinteresuotosios šalys turėjo pateikti pasiūlymą iki 100 proc. BPN akcijų, bet galėtų taip pat prašyti, kad dar dalis turto ir įsipareigojimų būtų pašalinta iš BPN balanso. Jos taip pat galėtų reikalauti didesnio masto rekapitalizavimo scenarijų. BPN ir galimi pasiūlymų teikėjai pasirašė proceso taisyklių memorandumą, pagal kurį pasiūlymų teikėjams suteikiama galimybė naudotis duomenų saugykla, 2011 m. birželio 15 d. sukurta penkioms savaitėms. |
| --- | --- |

(49)

Buvo surengtas konkursas, per kurį susisiekta su galimais suinteresuotais pirkėjais. Taip pat buvo parengta investavimo galimybių apžvalga (IGA). Remiantis IGA, suinteresuotosios šalys turėjo pateikti pasiūlymą iki 100 proc. BPN akcijų, bet galėtų taip pat prašyti, kad dar dalis turto ir įsipareigojimų būtų pašalinta iš BPN balanso. Jos taip pat galėtų reikalauti didesnio masto rekapitalizavimo scenarijų. BPN ir galimi pasiūlymų teikėjai pasirašė proceso taisyklių memorandumą, pagal kurį pasiūlymų teikėjams suteikiama galimybė naudotis duomenų saugykla, 2011 m. birželio 15 d. sukurta penkioms savaitėms.

| (50) | Iki 2011 m. liepos 20 d. pateikti keturi saistantys pasiūlymai. Šiuos pasiūlymus išnagrinėjo CGD ir BPN valdybos, kurios savo nuomonę akcininkei – valstybei – pateikė iki 2011 m. liepos 25 d. |
| --- | --- |

(50)

Iki 2011 m. liepos 20 d. pateikti keturi saistantys pasiūlymai. Šiuos pasiūlymus išnagrinėjo CGD ir BPN valdybos, kurios savo nuomonę akcininkei – valstybei – pateikė iki 2011 m. liepos 25 d.

| (51) | Trys iš keturių saistančių pasiūlymų atmesti. Pasak Portugalijos valdžios institucijų, du pasiūlymų teikėjai („Montepio“ ir „Aníbal Ribeiro“) neatitiko su BPN pasirašyto memorandumo reikalavimų (25). „Montepio“ nepateikė pasiūlymo įsigyti BPN akcijas, pateikė pasiūlymą tik dėl tam tikros turto ir įsipareigojimų dalies, o „Aníbal Ribeiro“ nepristatė bankui valdyti pakankamų vadovavimo ir finansavimo pajėgumų įrodymų. Trečiasis pasiūlymas, kurį pateikė NEI (26), atitiko memorandumo reikalavimus, bet neįstengė įrodyti bankui valdyti pakankamų pajėgumų ir finansavimo pajėgumų, kad galėtų patenkinti būsimus BPN kapitalo poreikius. |
| --- | --- |

(51)

Trys iš keturių saistančių pasiūlymų atmesti. Pasak Portugalijos valdžios institucijų, du pasiūlymų teikėjai („Montepio“ ir „Aníbal Ribeiro“) neatitiko su BPN pasirašyto memorandumo reikalavimų (25). „Montepio“ nepateikė pasiūlymo įsigyti BPN akcijas, pateikė pasiūlymą tik dėl tam tikros turto ir įsipareigojimų dalies, o „Aníbal Ribeiro“ nepristatė bankui valdyti pakankamų vadovavimo ir finansavimo pajėgumų įrodymų. Trečiasis pasiūlymas, kurį pateikė NEI (26), atitiko memorandumo reikalavimus, bet neįstengė įrodyti bankui valdyti pakankamų pajėgumų ir finansavimo pajėgumų, kad galėtų patenkinti būsimus BPN kapitalo poreikius.

| (52) | Vadovaudamasi vieninteliu konkurso reikalavimus atitinkančiu pasiūlymu, kurį 2011 m. liepos 20 d. pateikė BIC (toliau – 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlymas), 2011 m. liepos 31 d. vyriausybė nusprendė tęsti išimtines derybas su BIC. |
| --- | --- |

(52)

Vadovaudamasi vieninteliu konkurso reikalavimus atitinkančiu pasiūlymu, kurį 2011 m. liepos 20 d. pateikė BIC (toliau – 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlymas), 2011 m. liepos 31 d. vyriausybė nusprendė tęsti išimtines derybas su BIC.

| (53) | 2007 m. spalio 9 d. BdP įgaliojo BIC vykdyti komercinę bankininkystės veiklą, ir 2008 m. gegužės mėn. BIC pradėjo veiklą Portugalijoje, visų pirma korporacinės bankininkystės ir privačiosios bankininkystės srityse. Pagrindiniai BIC akcininkai – investuotojų grupė iš Angolos ir akcininkai iš Portugalijos, kaip antai „Amorim Projectos SGPS, SA“ (turintis 25 proc. akcijų). 2010 m. gruodžio mėn. apyvarta buvo 389 mln. EUR, bendroji turto vertė – 1 mlrd. EUR, o 2011 m. kovo 31 d. jo kapitalas buvo 32 mln. EUR, 7 filialai. Remiantis Portugalijos pateikta informacija, BIC rinkos dalis rinkos segmentuose, kuriuose jis vykdo veiklą, yra mažiau nei 1 proc. (27). |
| --- | --- |

(53)

2007 m. spalio 9 d. BdP įgaliojo BIC vykdyti komercinę bankininkystės veiklą, ir 2008 m. gegužės mėn. BIC pradėjo veiklą Portugalijoje, visų pirma korporacinės bankininkystės ir privačiosios bankininkystės srityse. Pagrindiniai BIC akcininkai – investuotojų grupė iš Angolos ir akcininkai iš Portugalijos, kaip antai „Amorim Projectos SGPS, SA“ (turintis 25 proc. akcijų). 2010 m. gruodžio mėn. apyvarta buvo 389 mln. EUR, bendroji turto vertė – 1 mlrd. EUR, o 2011 m. kovo 31 d. jo kapitalas buvo 32 mln. EUR, 7 filialai. Remiantis Portugalijos pateikta informacija, BIC rinkos dalis rinkos segmentuose, kuriuose jis vykdo veiklą, yra mažiau nei 1 proc. (27).

| (54) | Remiantis Portugalijos valdžios institucijų pateikta informacija, BIC pateikus pasiūlymą 2011 m. liepos 20 d. (28), derybos su BIC baigėsi 2011 m. gruodžio 9 d. pasirašius bendrąjį susitarimą dėl BPN pardavimo BIC (29). |
| --- | --- |

(54)

Remiantis Portugalijos valdžios institucijų pateikta informacija, BIC pateikus pasiūlymą 2011 m. liepos 20 d. (28), derybos su BIC baigėsi 2011 m. gruodžio 9 d. pasirašius bendrąjį susitarimą dėl BPN pardavimo BIC (29).

| (55) | 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme nustatytos tik bendrosios sąlygos ir numatyta, kad:






  i. | valstybė rekapitalizuos BPN, kad bankas pasiektų I lygio pagrindinio kapitalo lygį [nuo 9 iki 18] proc. pridėjus [100–300] mln. EUR; |
| --- | --- | --- |

(55)

2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme nustatytos tik bendrosios sąlygos ir numatyta, kad:

i.

valstybė rekapitalizuos BPN, kad bankas pasiektų I lygio pagrindinio kapitalo lygį [nuo 9 iki 18] proc. pridėjus [100–300] mln. EUR;

| ii. | BIC atrinks dalį kredito paskolų, kurią reikės pašalinti, kad būtų pasiektas [110–150] proc. paskolų ir indėlių santykis; |
| --- | --- |

ii.

BIC atrinks dalį kredito paskolų, kurią reikės pašalinti, kad būtų pasiektas [110–150] proc. paskolų ir indėlių santykis;

| iii. | iš BPN bus pašalintos visos nepelningos paskolos, viršijančios maždaug [...] mln. EUR (BPN paskolų atidėjinių apskaičiuotasis lygis); |
| --- | --- |

iii.

iš BPN bus pašalintos visos nepelningos paskolos, viršijančios maždaug [...] mln. EUR (BPN paskolų atidėjinių apskaičiuotasis lygis);

| iv. | BIC turi teisę iš BPN balanso pašalinti dar dalį turto ir įsipareigojimų (pvz., paskolas kredito įstaigoms, finansinį turtą, nekilnojamąjį turtą, kai kuriuos atidėjinius, kitą turtą ir kitus įsipareigojimus), kurie nepatenka į įprastinės veiklos sritį; |
| --- | --- |

iv.

BIC turi teisę iš BPN balanso pašalinti dar dalį turto ir įsipareigojimų (pvz., paskolas kredito įstaigoms, finansinį turtą, nekilnojamąjį turtą, kai kuriuos atidėjinius, kitą turtą ir kitus įsipareigojimus), kurie nepatenka į įprastinės veiklos sritį;

| v. | iš BPN galima pašalinti BIC atrinktus indėlius, neatitinkančius rinkos sąlygų; |
| --- | --- |

v.

iš BPN galima pašalinti BIC atrinktus indėlius, neatitinkančius rinkos sąlygų;

| vi. | CGD skirs BIC pinigų liniją iki [150–650] mln. per metus [...] metams, nustačius [...] mėnesių Euribor diskonto normą. Ši suma būtų didesnė, jei indėlių vertė būtų mažesnė nei [...] mlrd. EUR; |
| --- | --- |

vi.

CGD skirs BIC pinigų liniją iki [150–650] mln. per metus [...] metams, nustačius [...] mėnesių Euribor diskonto normą. Ši suma būtų didesnė, jei indėlių vertė būtų mažesnė nei [...] mlrd. EUR;

| vii. | liks 500–600 BPN darbuotojų (iš maždaug 1 600 darbuotojų) ir 160–170 filialų bankui priklausančiose patalpose ar patalpose, nuomojamose pagal sutartis, kuriose nustatytas įsipareigojimų įvykdymo terminas iki 12 mėnesių; |
| --- | --- |

vii.

liks 500–600 BPN darbuotojų (iš maždaug 1 600 darbuotojų) ir 160–170 filialų bankui priklausančiose patalpose ar patalpose, nuomojamose pagal sutartis, kuriose nustatytas įsipareigojimų įvykdymo terminas iki 12 mėnesių;

| viii. | bylinėjimosi išlaidos bus perleistos valstybei; |
| --- | --- |

viii.

bylinėjimosi išlaidos bus perleistos valstybei;

| ix. | BIC sumokės 30 mln. EUR įsigijimo kainą. |
| --- | --- |

ix.

BIC sumokės 30 mln. EUR įsigijimo kainą.

| (56) | Po derybų, kurios truko apie penkis mėnesius, bendrajame susitarime numatyta, kad:






  i. | valstybė rekapitalizuos banką, kad būtų pasiektas minimalus kapitalo lygis ir papildomas BIC reikalaujamas lygis: BIC reikalavo, kad galutinis kapitalo lygis būtų [200–400] mln. EUR pakoregavus balansą, kaip siūlė BIC (30); |
| --- | --- | --- |

(56)

Po derybų, kurios truko apie penkis mėnesius, bendrajame susitarime numatyta, kad:

i.

valstybė rekapitalizuos banką, kad būtų pasiektas minimalus kapitalo lygis ir papildomas BIC reikalaujamas lygis: BIC reikalavo, kad galutinis kapitalo lygis būtų [200–400] mln. EUR pakoregavus balansą, kaip siūlė BIC (30);

| ii. | iš BPN bus pašalinta dalis paskolų, be paskolų, kurios jau perleistos SPĮ nuo 2010 m. gruodžio 30 d. (31) Pašalinus dar dalį paskolų, būtų pasiektas [110–150] proc. paskolų ir indėlių santykis. 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme nustatyta, kad šis santykis yra [110–150] proc.; |
| --- | --- |

ii.

iš BPN bus pašalinta dalis paskolų, be paskolų, kurios jau perleistos SPĮ nuo 2010 m. gruodžio 30 d. (31) Pašalinus dar dalį paskolų, būtų pasiektas [110–150] proc. paskolų ir indėlių santykis. 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme nustatyta, kad šis santykis yra [110–150] proc.;

| iii. | BIC turi teisę iš balanso pašalinti dar dalį turto ir įsipareigojimų (pvz., paskolas kredito įstaigoms, finansinį turtą, nekilnojamąjį turtą, kai kuriuos atidėjinius, kitą turtą ir kitus įsipareigojimus); |
| --- | --- |

iii.

BIC turi teisę iš balanso pašalinti dar dalį turto ir įsipareigojimų (pvz., paskolas kredito įstaigoms, finansinį turtą, nekilnojamąjį turtą, kai kuriuos atidėjinius, kitą turtą ir kitus įsipareigojimus);

| iv. | BIC turi teisę per [...] mėnesius parduoti atgal paskolas, kurios yra nepelningos bent [...] dienų (daugiausia iki [...] viso paskolų portfelio nominaliosios vertės BIC nuožiūra panaudojus turimus indėlius) ir kurių suma viršija atidėjinių lygį ([...] mln. EUR (32)) (33); |
| --- | --- |

iv.

BIC turi teisę per [...] mėnesius parduoti atgal paskolas, kurios yra nepelningos bent [...] dienų (daugiausia iki [...] viso paskolų portfelio nominaliosios vertės BIC nuožiūra panaudojus turimus indėlius) ir kurių suma viršija atidėjinių lygį ([...] mln. EUR (32)) (33);

| v. | BIC turi teisę perleisti indėlius, kurių kaina bent [...] baziniais punktais viršija tam tikrą orientacinę normą (34), arba gauti iš valstybės atlygio skirtumą (35); |
| --- | --- |

v.

BIC turi teisę perleisti indėlius, kurių kaina bent [...] baziniais punktais viršija tam tikrą orientacinę normą (34), arba gauti iš valstybės atlygio skirtumą (35);

| vi. | BIC turi teisę prieš baigiant sudaryti sandorį pareikalauti, kad būtų pašalintas kitas BPN turtas ir įsipareigojimai, kaip antai paskolos kredito įstaigoms, materialusis ir finansinis turtas ir kt.; |
| --- | --- |

vi.

BIC turi teisę prieš baigiant sudaryti sandorį pareikalauti, kad būtų pašalintas kitas BPN turtas ir įsipareigojimai, kaip antai paskolos kredito įstaigoms, materialusis ir finansinis turtas ir kt.;

| vii. | CGD iki [> 2013 m.] skirs BIC pinigų liniją iki [150–350] mln. EUR ir bus nustatyta [...] mėnesių Euribor diskonto norma (36), pridėjus [...] bazinių punktų skirtumą. Šia pinigų linija būtų galima naudotis, jei BPN indėlių lygis būtų mažesnis nei [...] mlrd. EUR; |
| --- | --- |

vii.

CGD iki [> 2013 m.] skirs BIC pinigų liniją iki [150–350] mln. EUR ir bus nustatyta [...] mėnesių Euribor diskonto norma (36), pridėjus [...] bazinių punktų skirtumą. Šia pinigų linija būtų galima naudotis, jei BPN indėlių lygis būtų mažesnis nei [...] mlrd. EUR;

| viii. | [150–500] mln. EUR kredito linija CGD banke bus išlaikyta iki [> 2013 m.] pagal dabartinę komercinių vertybinių popierių programą su valstybės garantija trejiems metams, bet CGD pasižada nereikalauti grąžinti paskolos iki [...]; |
| --- | --- |

viii.

[150–500] mln. EUR kredito linija CGD banke bus išlaikyta iki [> 2013 m.] pagal dabartinę komercinių vertybinių popierių programą su valstybės garantija trejiems metams, bet CGD pasižada nereikalauti grąžinti paskolos iki [...];

| ix. | liks maždaug pusė BPN darbuotojų (bent 750 iš maždaug 1 600 darbuotojų). Valstybė padengs visas filialų, kurių neperima BIC, uždarymo ir atleistiems darbuotojams ar darbuotojams, kurių darbo vieta keistųsi, mokėtinų kompensacijų išlaidas; |
| --- | --- |

ix.

liks maždaug pusė BPN darbuotojų (bent 750 iš maždaug 1 600 darbuotojų). Valstybė padengs visas filialų, kurių neperima BIC, uždarymo ir atleistiems darbuotojams ar darbuotojams, kurių darbo vieta keistųsi, mokėtinų kompensacijų išlaidas;

| x. | su bylinėjimosi rizika susijusios išlaidos bus perleistos valstybei; |
| --- | --- |

x.

su bylinėjimosi rizika susijusios išlaidos bus perleistos valstybei;

| xi. | BIC sumoka 40 mln. EUR įsigijimo kainą; |
| --- | --- |

xi.

BIC sumoka 40 mln. EUR įsigijimo kainą;

| xii. | įtraukta nuostata dėl kainos, kai su valstybe dalijamasi 20 proc. grynojo pelno (atskaičius mokesčius) iš per kitus penkerius metus BPN turėsimų pajamų, kurių bendra suma viršys 60 mln. EUR; |
| --- | --- |

xii.

įtraukta nuostata dėl kainos, kai su valstybe dalijamasi 20 proc. grynojo pelno (atskaičius mokesčius) iš per kitus penkerius metus BPN turėsimų pajamų, kurių bendra suma viršys 60 mln. EUR;

| xiii. | BIC įsipareigoja penkerius metus nemokėti dividendų ar kitų sumų BPN akcininkams. |
| --- | --- |

xiii.

BIC įsipareigoja penkerius metus nemokėti dividendų ar kitų sumų BPN akcininkams.

| (57) | Pagal 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą jungtinis subjektas, susidarysiantis BPN pardavus BIC (toliau – jungtinis subjektas), bus pelningas praėjus [...] metams pagal pagrindinį scenarijų ir pagal mažiau palankų scenarijų. Taigi apskaičiuota, kad jungtinio subjekto I lygio pagrindinis kapitalas sumažės nuo [10–15] proc. jungtinio subjekto pagal riziką įvertinto turto po pirmųjų metų iki [...] proc. po penktųjų metų. Prognozuojamą sumažėjimą sukels neigiamų pirmųjų metų rezultatai, susiję su BIC vykdysimu restruktūrizavimu, ir banko veiklos suaktyvėjimas keičiant veiklos mastą, kad skiriant didesnį kreditą ekonomikai būtų atkurtas gyvybingumas. Restruktūrizuojant banką bus investuojama į jo atstovybes ir įvaizdį, į procesų, procedūrų ir organizacijos integravimą bei IT. Tikimasi, kad nuosavo kapitalo pelningumas didės nuo -[1–5] proc. pirmaisiais metais iki +[1–5] proc. penktaisiais metais, o turto pelningumas – nuo -[0–2] proc. pirmaisiais metais iki +[0–2] proc. penktaisiais metais. |
| --- | --- |

(57)

Pagal 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą jungtinis subjektas, susidarysiantis BPN pardavus BIC (toliau – jungtinis subjektas), bus pelningas praėjus [...] metams pagal pagrindinį scenarijų ir pagal mažiau palankų scenarijų. Taigi apskaičiuota, kad jungtinio subjekto I lygio pagrindinis kapitalas sumažės nuo [10–15] proc. jungtinio subjekto pagal riziką įvertinto turto po pirmųjų metų iki [...] proc. po penktųjų metų. Prognozuojamą sumažėjimą sukels neigiamų pirmųjų metų rezultatai, susiję su BIC vykdysimu restruktūrizavimu, ir banko veiklos suaktyvėjimas keičiant veiklos mastą, kad skiriant didesnį kreditą ekonomikai būtų atkurtas gyvybingumas. Restruktūrizuojant banką bus investuojama į jo atstovybes ir įvaizdį, į procesų, procedūrų ir organizacijos integravimą bei IT. Tikimasi, kad nuosavo kapitalo pelningumas didės nuo -[1–5] proc. pirmaisiais metais iki +[1–5] proc. penktaisiais metais, o turto pelningumas – nuo -[0–2] proc. pirmaisiais metais iki +[0–2] proc. penktaisiais metais.

| (58) | Pagal mažiau palankų scenarijų, kuriam būdinga didesnė nepelningų paskolų dalis ir didesnės finansavimo sąnaudos, tikimasi, kad I lygio pagrindinio kapitalo santykis penktaisiais metais sumažės iki [8–12] proc. nuo [10–15] proc. pirmųjų metų pabaigoje. |
| --- | --- |

(58)

Pagal mažiau palankų scenarijų, kuriam būdinga didesnė nepelningų paskolų dalis ir didesnės finansavimo sąnaudos, tikimasi, kad I lygio pagrindinio kapitalo santykis penktaisiais metais sumažės iki [8–12] proc. nuo [10–15] proc. pirmųjų metų pabaigoje.

| (59) | Galiausiai 2012 m. vasario 15 d. Portugalijos valstybė padidino BPN kapitalą 600 mln. EUR (37). |
| --- | --- |

(59)

Galiausiai 2012 m. vasario 15 d. Portugalijos valstybė padidino BPN kapitalą 600 mln. EUR (37).

3.   Pagrindas pradėti oficialią tyrimo procedūrą

| (60) | 2011 m. spalio 24 d. Komisija išsakė abejonių dėl to, ar:






  — | BPN, kaip jungtinis subjektas su pirkėju, yra gyvybingas; |
| --- | --- | --- |

(60)

2011 m. spalio 24 d. Komisija išsakė abejonių dėl to, ar:

—

BPN, kaip jungtinis subjektas su pirkėju, yra gyvybingas;

| — | BPN skirta pagalba yra minimali ir ar pardavimas BIC yra pigiausias variantas, palyginti su likvidavimo scenarijumi; |
| --- | --- |

—

BPN skirta pagalba yra minimali ir ar pardavimas BIC yra pigiausias variantas, palyginti su likvidavimo scenarijumi;

| — | konkurencijos iškraipymo ribojimo priemonės yra pakankamos; |
| --- | --- |

—

konkurencijos iškraipymo ribojimo priemonės yra pakankamos;

| — | pardavimo procesas buvo susijęs su parama pirkėjui. |
| --- | --- |

—

pardavimo procesas buvo susijęs su parama pirkėjui.

4.   Suinteresuotųjų šalių pastabos

| (61) | Komisija negavo trečiųjų šalių pastabų. |
| --- | --- |

(61)

Komisija negavo trečiųjų šalių pastabų.

5.   Portugalijos valstybės pozicija

5.1.   Portugalijos valstybės pozicija dėl 2011 m. spalio 24 d. sprendimo (toliau – pirminis sprendimas)

| (62) | Portugalijos valdžios institucijos teigia, kad 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planas atitinka komunikatą dėl restruktūrizavimo. Be šio plano, 2012 m. sausio 20 d. raštu Portugalijos valdžios institucijos pateikė pastabų dėl 2011 m. spalio 24 d. sprendimo. |
| --- | --- |

(62)

Portugalijos valdžios institucijos teigia, kad 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planas atitinka komunikatą dėl restruktūrizavimo. Be šio plano, 2012 m. sausio 20 d. raštu Portugalijos valdžios institucijos pateikė pastabų dėl 2011 m. spalio 24 d. sprendimo.

| (63) | Portugalijos valdžios institucijų nuomone, trijų rūšių priemonės, taikytos BPN, nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(63)

Portugalijos valdžios institucijų nuomone, trijų rūšių priemonės, taikytos BPN, nėra valstybės pagalba.

| (64) | Pirma, Portugalija teigia, kad iki nacionalizavimo BPN skirtomis paramos priemonėmis, kaip antai skubios pagalbos likvidumui padidinti priemone ir keturiomis 2008 m. spalio mėn. CGD suteiktomis paskolomis, pagalbos nesuteikta. Portugalija teigia, kad skubią pagalbą likvidumui padidinti nepriklausomai skyrė BdP – nustatant neigiamą palūkanų normą ir BPN – įkeičiant turtą. 2008 m. spalio mėn. CGD suteikė paskolas rinkos sąlygomis nustačius konkurencingą palūkanų normą su atitinkamomis garantijomis, todėl BPN nesuteikta jokio ekonominio pranašumo. |
| --- | --- |

(64)

Pirma, Portugalija teigia, kad iki nacionalizavimo BPN skirtomis paramos priemonėmis, kaip antai skubios pagalbos likvidumui padidinti priemone ir keturiomis 2008 m. spalio mėn. CGD suteiktomis paskolomis, pagalbos nesuteikta. Portugalija teigia, kad skubią pagalbą likvidumui padidinti nepriklausomai skyrė BdP – nustatant neigiamą palūkanų normą ir BPN – įkeičiant turtą. 2008 m. spalio mėn. CGD suteikė paskolas rinkos sąlygomis nustačius konkurencingą palūkanų normą su atitinkamomis garantijomis, todėl BPN nesuteikta jokio ekonominio pranašumo.

| (65) | Antra, Portugalija neigia, kad valstybės pagalba buvo suteikta, kai CGD skyrė finansavimą BPN po banko nacionalizavimo (tarpbankinės pinigų rinkos operacijos ir CGD komercinių vertybinių popierių pasirašymas). Portugalija teigia, kad tai buvo komerciniai sandoriai, kurių sąlygos buvo tokios pat, kaip atsargių investuotojų rinkos sąlygomis vykdomų panašių sandorių atveju. Todėl šiomis priemonėmis BPN nesuteikta ekonominio pranašumo. |
| --- | --- |

(65)

Antra, Portugalija neigia, kad valstybės pagalba buvo suteikta, kai CGD skyrė finansavimą BPN po banko nacionalizavimo (tarpbankinės pinigų rinkos operacijos ir CGD komercinių vertybinių popierių pasirašymas). Portugalija teigia, kad tai buvo komerciniai sandoriai, kurių sąlygos buvo tokios pat, kaip atsargių investuotojų rinkos sąlygomis vykdomų panašių sandorių atveju. Todėl šiomis priemonėmis BPN nesuteikta ekonominio pranašumo.

| (66) | Galiausiai Portugalijos valdžios institucijos taip pat mano, kad BIC, kaip BPN pirkėjui, valstybės pagalbos nesuteikta. Portugalijos valdžios institucijos teigia, kad pardavimo procesas buvo skaidrus, objektyvus ir nediskriminuojantis. BIC pasiūlymas ekonominiu požiūriu iš esmės buvo geriausias ir todėl reikėtų manyti, kad jame atsispindėjo rinkos kaina. 2011 m. gruodžio 9 d. pasirašytame bendrajame susitarime atkartojama daugelis 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlymo sąlygų. Portugalijos valdžios institucijos taip pat mano, kad nors pardavimo kaina buvo neigiama, pasirinkus vienintelę pardavimo alternatyvą (BPN likvidavimą) valstybė būtų priversta prisiimti didesnę finansinę naštą, o tai sukeltų pavojų nacionalinės finansų sistemos stabilumui. |
| --- | --- |

(66)

Galiausiai Portugalijos valdžios institucijos taip pat mano, kad BIC, kaip BPN pirkėjui, valstybės pagalbos nesuteikta. Portugalijos valdžios institucijos teigia, kad pardavimo procesas buvo skaidrus, objektyvus ir nediskriminuojantis. BIC pasiūlymas ekonominiu požiūriu iš esmės buvo geriausias ir todėl reikėtų manyti, kad jame atsispindėjo rinkos kaina. 2011 m. gruodžio 9 d. pasirašytame bendrajame susitarime atkartojama daugelis 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlymo sąlygų. Portugalijos valdžios institucijos taip pat mano, kad nors pardavimo kaina buvo neigiama, pasirinkus vienintelę pardavimo alternatyvą (BPN likvidavimą) valstybė būtų priversta prisiimti didesnę finansinę naštą, o tai sukeltų pavojų nacionalinės finansų sistemos stabilumui.

| (67) | Kartu Portugalija pripažįsta, kad kai kurios BPN taikytos priemonės yra valstybės pagalba. Tai BPN išleistų komercinių vertybinių popierių valstybės garantija, tam tikro turto perleidimas SPĮ 2010 m., BPN rekapitalizavimas 2012 m. vasario 15 d. prieš pardavimą ir kai kurios priemonės, vykdytos planuojant parduoti banką BIC (kaip antai valstybės garantija pagal komercinių vertybinių popierių programą, kuri liks galioti ir po pardavimo). |
| --- | --- |

(67)

Kartu Portugalija pripažįsta, kad kai kurios BPN taikytos priemonės yra valstybės pagalba. Tai BPN išleistų komercinių vertybinių popierių valstybės garantija, tam tikro turto perleidimas SPĮ 2010 m., BPN rekapitalizavimas 2012 m. vasario 15 d. prieš pardavimą ir kai kurios priemonės, vykdytos planuojant parduoti banką BIC (kaip antai valstybės garantija pagal komercinių vertybinių popierių programą, kuri liks galioti ir po pardavimo).

| (68) | Be to, Portugalija teigia, kad visos valstybės pagalbą sudarančios priemonės atitinka ES teisės aktus, nes jomis pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą sprendžiamos didelės Portugalijos ekonomikos sutrikimo problemos; |
| --- | --- |

(68)

Be to, Portugalija teigia, kad visos valstybės pagalbą sudarančios priemonės atitinka ES teisės aktus, nes jomis pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą sprendžiamos didelės Portugalijos ekonomikos sutrikimo problemos;

| (69) | Pasak Portugalijos, pagal 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą BPN leidžiama atkurti ilgalaikį gyvybingumą nenumatant tolesnės pagalbos. Pirma, valstybė restruktūrizavo BPN atskirdama turtą ir perleisdama tam tikrą turtą SPĮ, daugiau nei 50 proc. sumažindama banko rinkos dalį ir sustabdydama veiklą, kuri nėra mažmeninio banko pagrindinė veikla, taip pat taikydama įvairias rizikos kontrolės priemones ir atsargią komercinę politiką. Antra, remiantis BIC prognozėmis, integravus BPN į BIC jungtinis subjektas ir pagal pagrindinį scenarijų, ir pagal mažiau palankų scenarijų pagal [...] restruktūrizavimo planą turėtų pasiekti teigiamų rezultatų. Trečia, neigiama pardavimo kaina yra priimtina, nes likvidavimas valstybei kainuotų brangiau ir sukeltų pavojų finansiniam stabilumui. |
| --- | --- |

(69)

Pasak Portugalijos, pagal 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą BPN leidžiama atkurti ilgalaikį gyvybingumą nenumatant tolesnės pagalbos. Pirma, valstybė restruktūrizavo BPN atskirdama turtą ir perleisdama tam tikrą turtą SPĮ, daugiau nei 50 proc. sumažindama banko rinkos dalį ir sustabdydama veiklą, kuri nėra mažmeninio banko pagrindinė veikla, taip pat taikydama įvairias rizikos kontrolės priemones ir atsargią komercinę politiką. Antra, remiantis BIC prognozėmis, integravus BPN į BIC jungtinis subjektas ir pagal pagrindinį scenarijų, ir pagal mažiau palankų scenarijų pagal [...] restruktūrizavimo planą turėtų pasiekti teigiamų rezultatų. Trečia, neigiama pardavimo kaina yra priimtina, nes likvidavimas valstybei kainuotų brangiau ir sukeltų pavojų finansiniam stabilumui.

| (70) | Portugalija mano, kad imtasi tik būtiniausių priemonių Portugalijos finansų sektoriaus stabilumui užtikrinti ir BPN gyvybingumui atkurti. |
| --- | --- |

(70)

Portugalija mano, kad imtasi tik būtiniausių priemonių Portugalijos finansų sektoriaus stabilumui užtikrinti ir BPN gyvybingumui atkurti.

| (71) | Be to, Portugalija teigia, kad pardavimo scenarijus buvo vienintelė brangesnio likvidavimo scenarijaus alternatyva. Pasirinkus kitus variantus (integravimą į CGD ir savarankišką restruktūrizavimą), nebūtų pasiekta pakankama grynoji esamoji vertė, kad atsipirktų pradinės investicijos, kurias būtų reikėję padaryti. Portugalijos vertinimu, banko pardavimo BIC kaina yra maždaug nuo [...] mln. EUR iki [...] mln. EUR (būsimų nenumatytų atvejų, kurių, Portugalijos nuomone, nebus, poveikis neįtraukiamas), t. y. mažiau nei likvidavimo sąnaudos pagal įvairius scenarijus. |
| --- | --- |

(71)

Be to, Portugalija teigia, kad pardavimo scenarijus buvo vienintelė brangesnio likvidavimo scenarijaus alternatyva. Pasirinkus kitus variantus (integravimą į CGD ir savarankišką restruktūrizavimą), nebūtų pasiekta pakankama grynoji esamoji vertė, kad atsipirktų pradinės investicijos, kurias būtų reikėję padaryti. Portugalijos vertinimu, banko pardavimo BIC kaina yra maždaug nuo [...] mln. EUR iki [...] mln. EUR (būsimų nenumatytų atvejų, kurių, Portugalijos nuomone, nebus, poveikis neįtraukiamas), t. y. mažiau nei likvidavimo sąnaudos pagal įvairius scenarijus.

| (72) | Be to, pasak Portugalijos, siekiant užtikrinti nenutrūkstamą banko veiklą jį restruktūrizuojant, būtinai reikėjo padidinti BPN likvidumą suteikiant garantiją BPN komercinių vertybinių popierių emisijai po nacionalizavimo. |
| --- | --- |

(72)

Be to, pasak Portugalijos, siekiant užtikrinti nenutrūkstamą banko veiklą jį restruktūrizuojant, būtinai reikėjo padidinti BPN likvidumą suteikiant garantiją BPN komercinių vertybinių popierių emisijai po nacionalizavimo.

| (73) | Kalbant apie SPĮ perleisto turto dalį, Portugalija mano, kad jis buvo perleistas vadovaujantis objektyviais kriterijais siekiant paremti ilgalaikį BPN gyvybingumą ir sudominti galimus pirkėjus pakartotinio privatizavimo procesu. Portugalija taip pat teigia, kad parduodant banką BIC perleidus dar dalį turto, to pakaks būsimam BPN gyvybingumui garantuoti, ir kad tai būtina norint parduoti banką. |
| --- | --- |

(73)

Kalbant apie SPĮ perleisto turto dalį, Portugalija mano, kad jis buvo perleistas vadovaujantis objektyviais kriterijais siekiant paremti ilgalaikį BPN gyvybingumą ir sudominti galimus pirkėjus pakartotinio privatizavimo procesu. Portugalija taip pat teigia, kad parduodant banką BIC perleidus dar dalį turto, to pakaks būsimam BPN gyvybingumui garantuoti, ir kad tai būtina norint parduoti banką.

| (74) | Portugalija teigia, kad 2012 m. vasario 15 d. BPN kapitalas padidintas siekiant užtikrinti, kad BPN 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane nustatytu laikotarpiu nepatirs kapitalo trūkumo. Remiantis plane pateikta prognoze I lygio pagrindiniam kapitalui, tikimasi, kad šis santykis sumažės iki [10–15] proc. 2016 m. pagal pagrindinį scenarijų ir iki [8–12] proc. – pagal mažiau palankų scenarijų, palyginti su minimaliu privalomu 10 proc. lygiu, kuris galios nuo 2012 m. pabaigos. Portugalija taip pat teigia, kad BIC pasiūlytos pardavimo sąlygos vykstant atviram ir skaidriam pardavimo procesui nenustačius minimalios kainos yra būtinos būsimam BPN gyvybingumui užtikrinti, nes likvidavimas valstybei kainuotų brangiau ir galėtų sukelti pavojų finansiniam stabilumui. |
| --- | --- |

(74)

Portugalija teigia, kad 2012 m. vasario 15 d. BPN kapitalas padidintas siekiant užtikrinti, kad BPN 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane nustatytu laikotarpiu nepatirs kapitalo trūkumo. Remiantis plane pateikta prognoze I lygio pagrindiniam kapitalui, tikimasi, kad šis santykis sumažės iki [10–15] proc. 2016 m. pagal pagrindinį scenarijų ir iki [8–12] proc. – pagal mažiau palankų scenarijų, palyginti su minimaliu privalomu 10 proc. lygiu, kuris galios nuo 2012 m. pabaigos. Portugalija taip pat teigia, kad BIC pasiūlytos pardavimo sąlygos vykstant atviram ir skaidriam pardavimo procesui nenustačius minimalios kainos yra būtinos būsimam BPN gyvybingumui užtikrinti, nes likvidavimas valstybei kainuotų brangiau ir galėtų sukelti pavojų finansiniam stabilumui.

| (75) | Portugalija taip pat teigia, kad buvę BPN akcininkai ir pats BPN pasidalijo ar pasidalys restruktūrizavimo proceso sąnaudas užtikrindami, kad visiems tektų vienoda našta. Buvę BPN akcininkai nacionalizavus banką negavo jokios kompensacijos ir neteko viso į banką investuoto kapitalo. |
| --- | --- |

(75)

Portugalija taip pat teigia, kad buvę BPN akcininkai ir pats BPN pasidalijo ar pasidalys restruktūrizavimo proceso sąnaudas užtikrindami, kad visiems tektų vienoda našta. Buvę BPN akcininkai nacionalizavus banką negavo jokios kompensacijos ir neteko viso į banką investuoto kapitalo.

| (76) | Tačiau Portugalija mano, kad, atsižvelgiant į šių priemonių pardavimo aplinkybes [...], nereikėtų reikalauti, kad klientai, prisidėję prie subordinuotosios skolos BPN, prisiimtų dalį naštos. Kai kuriais atvejais dėl produktų techninių specifikacijų BPN negali atsisakyti mokėti klientams kompensacinių kapitalo palūkanų. |
| --- | --- |

(76)

Tačiau Portugalija mano, kad, atsižvelgiant į šių priemonių pardavimo aplinkybes [...], nereikėtų reikalauti, kad klientai, prisidėję prie subordinuotosios skolos BPN, prisiimtų dalį naštos. Kai kuriais atvejais dėl produktų techninių specifikacijų BPN negali atsisakyti mokėti klientams kompensacinių kapitalo palūkanų.

| (77) | Pasak Portugalijos, BPN indėlis į restruktūrizavimo procesą taip pat svarbus, nes po nacionalizavimo buvo pakeista jo vadovybė, gerokai pasikeitė banko komercinė ir rizikos valdymo politika, o veiklos mastas sumažėjo daugiau nei 50 proc. |
| --- | --- |

(77)

Pasak Portugalijos, BPN indėlis į restruktūrizavimo procesą taip pat svarbus, nes po nacionalizavimo buvo pakeista jo vadovybė, gerokai pasikeitė banko komercinė ir rizikos valdymo politika, o veiklos mastas sumažėjo daugiau nei 50 proc.

| (78) | Portugalija pripažįsta, kad turto perleidimas SPĮ balansine verte vyko viršijant turto tikrąją ekonominę vertę ir neskiriant atlyginimo valstybei. Tačiau Portugalija mano, kad BPN indėlis užtikrintas jį nacionalizuojant nuline kaina, o paskui iš esmės jį restruktūrizuojant. Portugalija teigia, kad bet kokį galimą BPN pranašumą perleidus turtą SPĮ iš dalies atsvertų banko pakartotinio privatizavimo kaina, kuri buvo didžiausia įmanoma. Portugalija taip pat mano, kad valstybės garantija yra pakankamai atlyginta. Neatsižvelgiant į tai, kad atlygis yra mažesnis (0,2 proc. per metus), nei reikalaujama vyriausybės garantijoms (38), bet kokios galimos papildomos BPN gausimos pajamos (ar nepatirsimos išlaidos) vykstant restruktūrizavimo procesui būtų naudingos valstybei, kuriai šiuo metu priklauso visos BPN akcijos. |
| --- | --- |

(78)

Portugalija pripažįsta, kad turto perleidimas SPĮ balansine verte vyko viršijant turto tikrąją ekonominę vertę ir neskiriant atlyginimo valstybei. Tačiau Portugalija mano, kad BPN indėlis užtikrintas jį nacionalizuojant nuline kaina, o paskui iš esmės jį restruktūrizuojant. Portugalija teigia, kad bet kokį galimą BPN pranašumą perleidus turtą SPĮ iš dalies atsvertų banko pakartotinio privatizavimo kaina, kuri buvo didžiausia įmanoma. Portugalija taip pat mano, kad valstybės garantija yra pakankamai atlyginta. Neatsižvelgiant į tai, kad atlygis yra mažesnis (0,2 proc. per metus), nei reikalaujama vyriausybės garantijoms (38), bet kokios galimos papildomos BPN gausimos pajamos (ar nepatirsimos išlaidos) vykstant restruktūrizavimo procesui būtų naudingos valstybei, kuriai šiuo metu priklauso visos BPN akcijos.

| (79) | Kalbant apie BPN kapitalo padidinimą 2012 m. vasario 15 d., Portugalija teigia, kad dėl to BPN akcininkų struktūra nesikeis ir kad kapitalas bent iš dalies bus atgautas pardavus BPN, nes taip bus išvengta didesnių likvidavimo išlaidų. |
| --- | --- |

(79)

Kalbant apie BPN kapitalo padidinimą 2012 m. vasario 15 d., Portugalija teigia, kad dėl to BPN akcininkų struktūra nesikeis ir kad kapitalas bent iš dalies bus atgautas pardavus BPN, nes taip bus išvengta didesnių likvidavimo išlaidų.

| (80) | Portugalija taip pat mano, kad valstybės įgyvendintomis ar įgyvendinsimomis priemonėmis nebus iškraipyta konkurencija. Portugalija mini, kad jungtinio subjekto rinkos dalis bus mažesnė nei 1 proc. ([0–1] proc. rinkos dalis bankininkystės sektoriuje, 14-oji vieta klientų kreditų srityje ir 15-oji vieta indėlių srityje). Be to, netikėtina, kad priemonės turės neigiamą poveikį užsienio bankų galimybėms įeiti į vidaus rinką, atsižvelgiant į tai, kad patį BIC valdo Angolos finansinė grupė. Portugalija taip pat mano, kad nekyla jokio moralinio pavojaus, nes bankas nacionalizuotas, jo vadovybė nušalinta, akcininkai negavo jokios kompensacijos, o pats bankas iš esmės restruktūrizuotas. |
| --- | --- |

(80)

Portugalija taip pat mano, kad valstybės įgyvendintomis ar įgyvendinsimomis priemonėmis nebus iškraipyta konkurencija. Portugalija mini, kad jungtinio subjekto rinkos dalis bus mažesnė nei 1 proc. ([0–1] proc. rinkos dalis bankininkystės sektoriuje, 14-oji vieta klientų kreditų srityje ir 15-oji vieta indėlių srityje). Be to, netikėtina, kad priemonės turės neigiamą poveikį užsienio bankų galimybėms įeiti į vidaus rinką, atsižvelgiant į tai, kad patį BIC valdo Angolos finansinė grupė. Portugalija taip pat mano, kad nekyla jokio moralinio pavojaus, nes bankas nacionalizuotas, jo vadovybė nušalinta, akcininkai negavo jokios kompensacijos, o pats bankas iš esmės restruktūrizuotas.

| (81) | Be to, Portugalija mano, kad proceso metu įgyvendintų priemonių pakaks konkurencijos iškraipymui apriboti. Iki nacionalizavimo BPN rinkos dalis nebuvo didelė (9-asis didžiausias Portugalijos bankas, kurio rinkos dalys buvo nuo [1–5] proc. ir [1–5] proc. įvairiuose sektoriuose), jis buvo restruktūrizuotas, o jo rinkos dalis sumažėjo daugiau nei 50 proc. sutelkiant dėmesį į mažmeninę bankininkystę. Nacionalizavimas vyko nemokant kompensacijų buvusiems akcininkams, buvo iš esmės pakeistos BPN prekybos strategija ir rizikos kontrolės politika. |
| --- | --- |

(81)

Be to, Portugalija mano, kad proceso metu įgyvendintų priemonių pakaks konkurencijos iškraipymui apriboti. Iki nacionalizavimo BPN rinkos dalis nebuvo didelė (9-asis didžiausias Portugalijos bankas, kurio rinkos dalys buvo nuo [1–5] proc. ir [1–5] proc. įvairiuose sektoriuose), jis buvo restruktūrizuotas, o jo rinkos dalis sumažėjo daugiau nei 50 proc. sutelkiant dėmesį į mažmeninę bankininkystę. Nacionalizavimas vyko nemokant kompensacijų buvusiems akcininkams, buvo iš esmės pakeistos BPN prekybos strategija ir rizikos kontrolės politika.

| (82) | Portugalijos valdžios institucijos taip pat teigia, kad BPN pardavimo procesas buvo atviras ir skaidrus. Galiausiai BIC draudžiama iki 2016 m. mokėti dividendus siekiant užtikrinti, kad BPN skirta finansinė parama būtų panaudota ilgalaikiam banko gyvybingumui užtikrinti. Pagal valstybės ir BIC susitarimą dėl pelno pasidalijimo viršijus [...] mln. EUR valstybė gali atgauti dalį banko restruktūrizavimo sąnaudų. BIC įsipareigojus nesinaudoti gauta valstybės pagalba komercinės reklamos tikslais, pasak Portugalijos valdžios institucijų, užtikrinama, kad pagalba nebūtų naudojamasi konkurentams pakenkti. Kiti galimi įsipareigojimai, numatyti Komisijos gairėse dėl bankų restruktūrizavimo (kaip antai priemonės rinkos atvėrimui paskatinti, rinkos dalies ribojimas ar papildomas turto ir veiklos perleidimas), BPN restruktūrizavimui neaktualūs. |
| --- | --- |

(82)

Portugalijos valdžios institucijos taip pat teigia, kad BPN pardavimo procesas buvo atviras ir skaidrus. Galiausiai BIC draudžiama iki 2016 m. mokėti dividendus siekiant užtikrinti, kad BPN skirta finansinė parama būtų panaudota ilgalaikiam banko gyvybingumui užtikrinti. Pagal valstybės ir BIC susitarimą dėl pelno pasidalijimo viršijus [...] mln. EUR valstybė gali atgauti dalį banko restruktūrizavimo sąnaudų. BIC įsipareigojus nesinaudoti gauta valstybės pagalba komercinės reklamos tikslais, pasak Portugalijos valdžios institucijų, užtikrinama, kad pagalba nebūtų naudojamasi konkurentams pakenkti. Kiti galimi įsipareigojimai, numatyti Komisijos gairėse dėl bankų restruktūrizavimo (kaip antai priemonės rinkos atvėrimui paskatinti, rinkos dalies ribojimas ar papildomas turto ir veiklos perleidimas), BPN restruktūrizavimui neaktualūs.

5.2.   Portugalijos valstybės prisiimti įsipareigojimai

| (83) | Kalbant apie restruktūrizavimo plano įgyvendinimą, Portugalijos valdžios institucijos įsipareigoja užtikrinti šiuos dalykus: |
| --- | --- |

(83)

Kalbant apie restruktūrizavimo plano įgyvendinimą, Portugalijos valdžios institucijos įsipareigoja užtikrinti šiuos dalykus:

| (84) | BPN I lygio pagrindinio kapitalo santykis pardavimo „Banco BIC“ dieną neviršys [10–18] proc. |
| --- | --- |

(84)

BPN I lygio pagrindinio kapitalo santykis pardavimo „Banco BIC“ dieną neviršys [10–18] proc.

| (85) | Jei „Banco BIC“ ar jungtinis subjektas po pardavimo nuspręstų grąžinti paskolas valstybei ar bet kokiam valstybės kontroliuojamam subjektui, „Banco BIC“ ar jungtinis subjektas grąžins valstybei su šiomis paskolomis susijusį kapitalą, sudarantį [10–18] proc. paskolų pagal riziką įvertinto turto |
| --- | --- |

(85)

Jei „Banco BIC“ ar jungtinis subjektas po pardavimo nuspręstų grąžinti paskolas valstybei ar bet kokiam valstybės kontroliuojamam subjektui, „Banco BIC“ ar jungtinis subjektas grąžins valstybei su šiomis paskolomis susijusį kapitalą, sudarantį [10–18] proc. paskolų pagal riziką įvertinto turto

| (86) | „Banco BIC“ ir jungtinis subjektas neturės teisės po [> 2013 m.] perleisti nepelningų paskolų valstybei ar bet kokiam valstybės kontroliuojamam subjektui. |
| --- | --- |

(86)

„Banco BIC“ ir jungtinis subjektas neturės teisės po [> 2013 m.] perleisti nepelningų paskolų valstybei ar bet kokiam valstybės kontroliuojamam subjektui.

| (87) | „Banco BIC“ ar jungtinis subjektas nepelningas paskolas valstybei ar bet kokiam valstybės kontroliuojamam subjektui pirmiau (84) dalyje nustatytomis sąlygomis perleis tik visiškai išnaudojus pardavimo dieną BPN sąskaitose turimus atidėjinius. |
| --- | --- |

(87)

„Banco BIC“ ar jungtinis subjektas nepelningas paskolas valstybei ar bet kokiam valstybės kontroliuojamam subjektui pirmiau (84) dalyje nustatytomis sąlygomis perleis tik visiškai išnaudojus pardavimo dieną BPN sąskaitose turimus atidėjinius.

| (88) | Esama [150–500] mln. EUR kredito linija, numatyta bendrajame susitarime BPN komercinių vertybinių popierių programai su valstybės garantija, nebus pratęsta praėjus [...] metams nuo pardavimo datos. |
| --- | --- |

(88)

Esama [150–500] mln. EUR kredito linija, numatyta bendrajame susitarime BPN komercinių vertybinių popierių programai su valstybės garantija, nebus pratęsta praėjus [...] metams nuo pardavimo datos.

| (89) | Mažiausias atlygis už CGD „Banco BIC“ ar jungtiniam subjektui suteiktą [200–400] mln. EUR likvidumo linija bus Euribor +[...] bazinių punktų. |
| --- | --- |

(89)

Mažiausias atlygis už CGD „Banco BIC“ ar jungtiniam subjektui suteiktą [200–400] mln. EUR likvidumo linija bus Euribor +[...] bazinių punktų.

| (90) | Iki 2016 m. gruodžio 31 d. Portugalija prašys išankstinio Komisijos pritarimo prieš CGD ar valstybei suteikiant kredito linijas ar garantijas „Banco BIC“ ar jungtiniam subjektui po pardavimo. |
| --- | --- |

(90)

Iki 2016 m. gruodžio 31 d. Portugalija prašys išankstinio Komisijos pritarimo prieš CGD ar valstybei suteikiant kredito linijas ar garantijas „Banco BIC“ ar jungtiniam subjektui po pardavimo.

| (91) | „Banco BIC“ ir jungtinis subjektas neįsigis jokių įmonių iki 2016 m. gruodžio 31 d., nebent „Banco BIC“ ir jungtinio subjekto bendroji mokėtina pirkimo kaina už visus įsigijimus per vienus finansinius metus neviršytų [...] mln. EUR. Už įsigyjamas įmones bendroji mokėtina pirkimo kaina apskaičiuojama neįtraukiant su įsigijimais susijusios skolos prielaidos ar jos perleidimo. |
| --- | --- |

(91)

„Banco BIC“ ir jungtinis subjektas neįsigis jokių įmonių iki 2016 m. gruodžio 31 d., nebent „Banco BIC“ ir jungtinio subjekto bendroji mokėtina pirkimo kaina už visus įsigijimus per vienus finansinius metus neviršytų [...] mln. EUR. Už įsigyjamas įmones bendroji mokėtina pirkimo kaina apskaičiuojama neįtraukiant su įsigijimais susijusios skolos prielaidos ar jos perleidimo.

| (92) | „Banco BIC“, jungtinis subjektas ir Portugalija iki 2016 m. gruodžio 31 d. nesinaudos pirkimo pasirinkimo sandorių teisėmis, susijusiomis su BPN iki pardavimo datos išleista subordinuotąja skola. |
| --- | --- |

(92)

„Banco BIC“, jungtinis subjektas ir Portugalija iki 2016 m. gruodžio 31 d. nesinaudos pirkimo pasirinkimo sandorių teisėmis, susijusiomis su BPN iki pardavimo datos išleista subordinuotąja skola.

| (93) | „Banco BIC“ ar jungtinis subjektas nesinaudos valstybės pagalba rinkodaros kampanijų ir reklamos investuotojams tikslais. |
| --- | --- |

(93)

„Banco BIC“ ar jungtinis subjektas nesinaudos valstybės pagalba rinkodaros kampanijų ir reklamos investuotojams tikslais.

6.   Vertinimas

6.1.   Pagalbos buvimas

| (94) | Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Vadinasi, valstybės priemonė laikoma valstybės pagalba, jei ji atitinka visus šiuos keturis kriterijus:






  — | valstybės išteklių; |
| --- | --- | --- |

(94)

Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Vadinasi, valstybės priemonė laikoma valstybės pagalba, jei ji atitinka visus šiuos keturis kriterijus:

—

valstybės išteklių;

| — | atrankaus pranašumo; |
| --- | --- |

—

atrankaus pranašumo;

| — | konkurencijos iškraipymo; |
| --- | --- |

—

konkurencijos iškraipymo;

| — | poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

—

poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai.

6.1.1.   BPN ir ekonominei veiklai pranašumą po pardavimo suteikiančios priemonės

6.1.1.1.   Iki nacionalizavimo skirtos priemonės

| (95) | Portugalija teigia, kad iki nacionalizavimo BPN skirtos priemonės nėra valstybės pagalba. Tos priemonės yra skubi pagalba likvidumui padidinti ir prieš BPN nacionalizavimą 2008 m. spalio ir lapkričio mėn. CGD suteiktos keturios paskolos. |
| --- | --- |

(95)

Portugalija teigia, kad iki nacionalizavimo BPN skirtos priemonės nėra valstybės pagalba. Tos priemonės yra skubi pagalba likvidumui padidinti ir prieš BPN nacionalizavimą 2008 m. spalio ir lapkričio mėn. CGD suteiktos keturios paskolos.

| (96) | Kalbant apie skubią pagalbą likvidumui padidinti, kaip Portugalijos valdžios institucijos minėjo savo pastabose dėl 2011 m. spalio 24 d. sprendimo, sprendimą dėl iki nacionalizavimo BPN skirtos skubios pagalbos likvidumui padidinti nepriklausomai priėmė BdP – jis nustatė neigiamą palūkanų normą su BPN garantijomis, nesuteikiant valstybės garantijos. |
| --- | --- |

(96)

Kalbant apie skubią pagalbą likvidumui padidinti, kaip Portugalijos valdžios institucijos minėjo savo pastabose dėl 2011 m. spalio 24 d. sprendimo, sprendimą dėl iki nacionalizavimo BPN skirtos skubios pagalbos likvidumui padidinti nepriklausomai priėmė BdP – jis nustatė neigiamą palūkanų normą su BPN garantijomis, nesuteikiant valstybės garantijos.

| (97) | tvirtinant skubios pagalbos likvidumui padidinti priemonę (2008 m. spalio 17 ir 27 d.), nebuvo priimta jokių sprendimų dėl BPN mokumo ir nacionalizavimo (nes tie sprendimai buvo priimti tik 2008 m. lapkričio mėn. pradžioje). Skubi pagalba likvidumui padidinti nebuvo didesnio pagalbos priemonių rinkinio dalis, tai buvo pagalba likvidumui BdP vykdant įprastinę veiklą. |
| --- | --- |

(97)

tvirtinant skubios pagalbos likvidumui padidinti priemonę (2008 m. spalio 17 ir 27 d.), nebuvo priimta jokių sprendimų dėl BPN mokumo ir nacionalizavimo (nes tie sprendimai buvo priimti tik 2008 m. lapkričio mėn. pradžioje). Skubi pagalba likvidumui padidinti nebuvo didesnio pagalbos priemonių rinkinio dalis, tai buvo pagalba likvidumui BdP vykdant įprastinę veiklą.

| (98) | Todėl Komisija daro išvadą, kad BdP skiriant skubią pagalbą likvidumui padidinti BPN pagal komunikatą dėl bankininkystės valstybės pagalba nebuvo suteikta (39). |
| --- | --- |

(98)

Todėl Komisija daro išvadą, kad BdP skiriant skubią pagalbą likvidumui padidinti BPN pagal komunikatą dėl bankininkystės valstybės pagalba nebuvo suteikta (39).

| (99) | Kalbant apie CGD suteiktas paskolas, Komisija pabrėžia, kad prieš BPN nacionalizavimą bankas iš CGD paskolų gavo 315 mln. EUR, o ne 235 mln. EUR (40). |
| --- | --- |

(99)

Kalbant apie CGD suteiktas paskolas, Komisija pabrėžia, kad prieš BPN nacionalizavimą bankas iš CGD paskolų gavo 315 mln. EUR, o ne 235 mln. EUR (40).

| (100) | Komisija pabrėžia, kad CGD visiškai priklauso valstybei, kuri skiria valdybos narius. Norint nustatyti, ar paskolos yra tiesiogiai susijusios su valstybe, reikia įvertinti konkrečias aplinkybes, kuriomis jos buvo suteiktos, kad būtų galima nuspręsti, ar CGD veikė su įprastine komercine veikla nesusijusiais tikslais. Tam svarbu išnagrinėti toliau išdėstytus argumentus. |
| --- | --- |

(100)

Komisija pabrėžia, kad CGD visiškai priklauso valstybei, kuri skiria valdybos narius. Norint nustatyti, ar paskolos yra tiesiogiai susijusios su valstybe, reikia įvertinti konkrečias aplinkybes, kuriomis jos buvo suteiktos, kad būtų galima nuspręsti, ar CGD veikė su įprastine komercine veikla nesusijusiais tikslais. Tam svarbu išnagrinėti toliau išdėstytus argumentus.

| (101) | Pirma, kai 2008 m. spalio mėn. buvo suteiktos pirmosios trys paskolos, apie BPN sunkumus jau buvo plačiai žinoma. Pasak Portugalijos valdžios institucijų, BPN likvidumo problemų turėjo nuo 2008 m. vasaros, kaip matyti iš esminių BPN aukščiausiosios vadovybės pokyčių (nuo 2008 m. pradžios pasikeitė du kartus), birželio mėn. BdP atliktų BPN auditų ir to, kad agentūra „Moody’s“2008 m. liepos 18 d. sumažino BPN reitingą iki Baa3. Be to, antroji, trečioji ir ketvirtoji paskolos suteiktos po 2008 m. spalio 22 d., kai, pasak Portugalijos, BPN likvidumas buvo labai neigiamas. Bet koks skolintojas vykdydamas įprastinę komercinę veiklą pareikalautų iš BPN informacijos, kuri būtina likvidumo pozicijai ir pajėgumui grąžinti paskolą prieš suteikiant papildomą paskolą nustatyti, ir sužinotų apie keblią finansinę BPN padėtį. |
| --- | --- |

(101)

Pirma, kai 2008 m. spalio mėn. buvo suteiktos pirmosios trys paskolos, apie BPN sunkumus jau buvo plačiai žinoma. Pasak Portugalijos valdžios institucijų, BPN likvidumo problemų turėjo nuo 2008 m. vasaros, kaip matyti iš esminių BPN aukščiausiosios vadovybės pokyčių (nuo 2008 m. pradžios pasikeitė du kartus), birželio mėn. BdP atliktų BPN auditų ir to, kad agentūra „Moody’s“2008 m. liepos 18 d. sumažino BPN reitingą iki Baa3. Be to, antroji, trečioji ir ketvirtoji paskolos suteiktos po 2008 m. spalio 22 d., kai, pasak Portugalijos, BPN likvidumas buvo labai neigiamas. Bet koks skolintojas vykdydamas įprastinę komercinę veiklą pareikalautų iš BPN informacijos, kuri būtina likvidumo pozicijai ir pajėgumui grąžinti paskolą prieš suteikiant papildomą paskolą nustatyti, ir sužinotų apie keblią finansinę BPN padėtį.

| (102) | Antra, paskolų sumos labai didelės, palyginti su tuometine BPN balanso ir įsipareigojimų verte, todėl CGD kyla didelė individuali rizika dėl sunkumus patiriančio banko. |
| --- | --- |

(102)

Antra, paskolų sumos labai didelės, palyginti su tuometine BPN balanso ir įsipareigojimų verte, todėl CGD kyla didelė individuali rizika dėl sunkumus patiriančio banko.

| (103) | Trečia, paskolos suteiktos 2008 m. spalio ir lapkričio mėn., tuoj po „Lehman Brothers“ žlugimo, kai tarpbankinės rinkos buvo beveik neprieinamos net ir stipriausioms tarptautinėms finansų įstaigoms, o ką jau kalbėti apie didelius likvidumo sunkumus patiriančius bankus. |
| --- | --- |

(103)

Trečia, paskolos suteiktos 2008 m. spalio ir lapkričio mėn., tuoj po „Lehman Brothers“ žlugimo, kai tarpbankinės rinkos buvo beveik neprieinamos net ir stipriausioms tarptautinėms finansų įstaigoms, o ką jau kalbėti apie didelius likvidumo sunkumus patiriančius bankus.

| (104) | Ketvirta, kalbant apie ketvirtąją paskolą, Komisija pabrėžia, kad CGD ne tik vadovavo BPN pagal nacionalizavimo įstatymo 2 straipsnio 7 dalį gindamas valstybės interesus, bet ir pagal nacionalizavimo įstatymo 2 straipsnio 9 dalį gavo valstybės garantiją visiems kreditams ir likvidumui, kurie gali būti suteikti BPN vykstant nacionalizavimui „valstybės vardu“. |
| --- | --- |

(104)

Ketvirta, kalbant apie ketvirtąją paskolą, Komisija pabrėžia, kad CGD ne tik vadovavo BPN pagal nacionalizavimo įstatymo 2 straipsnio 7 dalį gindamas valstybės interesus, bet ir pagal nacionalizavimo įstatymo 2 straipsnio 9 dalį gavo valstybės garantiją visiems kreditams ir likvidumui, kurie gali būti suteikti BPN vykstant nacionalizavimui „valstybės vardu“.

| (105) | Atsižvelgiant apskritai į finansinę ir ekonominę padėtį ir konkrečiai – į plačiai žinomus BPN sunkumus, būtų mažai tikėtina, kad kita įstaiga užtikrintų reikiamą BPN likvidumą, todėl Portugalijos valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad CGD likvidumo priemonės buvo specialaus pobūdžio (žr. (25) dalį). |
| --- | --- |

(105)

Atsižvelgiant apskritai į finansinę ir ekonominę padėtį ir konkrečiai – į plačiai žinomus BPN sunkumus, būtų mažai tikėtina, kad kita įstaiga užtikrintų reikiamą BPN likvidumą, todėl Portugalijos valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad CGD likvidumo priemonės buvo specialaus pobūdžio (žr. (25) dalį).

| (106) | Vadovaudamasi kiekvienu iš šių argumentų, Komisija daro išvadą, kad CGD sprendimas suteikti minėtąsias paskolas BPN prieš jo nacionalizavimą nebuvo įprastinis komercinis sprendimas. Tokį sprendimą reikia laikyti tiesiogiai susijusiu su valstybe. Todėl paskolos yra valstybės ištekliai. |
| --- | --- |

(106)

Vadovaudamasi kiekvienu iš šių argumentų, Komisija daro išvadą, kad CGD sprendimas suteikti minėtąsias paskolas BPN prieš jo nacionalizavimą nebuvo įprastinis komercinis sprendimas. Tokį sprendimą reikia laikyti tiesiogiai susijusiu su valstybe. Todėl paskolos yra valstybės ištekliai.

| (107) | Kadangi paskolomis buvo užtikrintas BPN likvidumas, kurio antraip rinkoje nebūtų įmanoma užtikrinti, jomis buvo užtikrintas BPN likvidumas, būtinas bankui, kad jis galėtų toliau vykdyti veiklą ir konkuruoti, inter alia, dėl paskolų ir indėlių bankininkystės rinkose, kuriose vykdė veiklą. |
| --- | --- |

(107)

Kadangi paskolomis buvo užtikrintas BPN likvidumas, kurio antraip rinkoje nebūtų įmanoma užtikrinti, jomis buvo užtikrintas BPN likvidumas, būtinas bankui, kad jis galėtų toliau vykdyti veiklą ir konkuruoti, inter alia, dėl paskolų ir indėlių bankininkystės rinkose, kuriose vykdė veiklą.

| (108) | Todėl Komisija mano, kad BPN įgijo ekonominį pranašumą. |
| --- | --- |

(108)

Todėl Komisija mano, kad BPN įgijo ekonominį pranašumą.

| (109) | Taikytos priemonės yra atrankios, nes buvo naudingos tik BPN. |
| --- | --- |

(109)

Taikytos priemonės yra atrankios, nes buvo naudingos tik BPN.

| (110) | Neatsižvelgiant į Portugalijos pastabą, kad BPN prieš jį nacionalizuojant Portugalijos bankininkystės sektoriuje užėmė tik devintąją vietą, CGD suteiktomis paskolomis buvo arba galėjo būti iškraipyta konkurencija suteikus BPN pranašumą, palyginti su kitais konkuruojančiais bankais, nes jis galėjo įgyti likvidumą, kurio antraip rinkoje nebūtų įgijęs. |
| --- | --- |

(110)

Neatsižvelgiant į Portugalijos pastabą, kad BPN prieš jį nacionalizuojant Portugalijos bankininkystės sektoriuje užėmė tik devintąją vietą, CGD suteiktomis paskolomis buvo arba galėjo būti iškraipyta konkurencija suteikus BPN pranašumą, palyginti su kitais konkuruojančiais bankais, nes jis galėjo įgyti likvidumą, kurio antraip rinkoje nebūtų įgijęs.

| (111) | Atsižvelgiant į tai, kad BPN vykdė veiklą nacionaliniu, Europos ir tarptautiniu lygmeniu, kai jam buvo suteiktos paskolos, pavyzdžiui, per Prancūzijoje įsteigtą patronuojamąją įmonę, priemonės taip pat galėjo turėti poveikį valstybių narių prekybai. |
| --- | --- |

(111)

Atsižvelgiant į tai, kad BPN vykdė veiklą nacionaliniu, Europos ir tarptautiniu lygmeniu, kai jam buvo suteiktos paskolos, pavyzdžiui, per Prancūzijoje įsteigtą patronuojamąją įmonę, priemonės taip pat galėjo turėti poveikį valstybių narių prekybai.

| (112) | Todėl Komisija mano, kad keturios 315 mln. EUR vertės paskolos, kurias 2008 m. spalio ir lapkričio mėn. CGD suteikė BPN, yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(112)

Todėl Komisija mano, kad keturios 315 mln. EUR vertės paskolos, kurias 2008 m. spalio ir lapkričio mėn. CGD suteikė BPN, yra valstybės pagalba.

6.1.1.2.   Po nacionalizavimo taikytos priemonės, konkrečiai nesusijusios su pardavimu BIC

| (113) | 2011 m. spalio 24 d. sprendime Komisija jau nustatė, kad nacionalizavimas nėra BPN akcininkams naudinga valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(113)

2011 m. spalio 24 d. sprendime Komisija jau nustatė, kad nacionalizavimas nėra BPN akcininkams naudinga valstybės pagalba.

| (114) | Po BPN nacionalizavimo taikytos šios priemonės, konkrečiai nesusijusios su pardavimu BIC:






  a) | valstybės garantija BPN išleistiems ir CGD finansuojamiems įsipareigojimams, įskaitant CGD pasirašytų komercinių vertybinių popierių emisiją ir CGD suteiktų pinigų rinkos kredito priemonių naudojimą; |
| --- | --- | --- |

(114)

Po BPN nacionalizavimo taikytos šios priemonės, konkrečiai nesusijusios su pardavimu BIC:

a)

valstybės garantija BPN išleistiems ir CGD finansuojamiems įsipareigojimams, įskaitant CGD pasirašytų komercinių vertybinių popierių emisiją ir CGD suteiktų pinigų rinkos kredito priemonių naudojimą;

| b) | turto ir įsipareigojimų perleidimas trims valstybės valdomoms SPĮ. |
| --- | --- |

b)

turto ir įsipareigojimų perleidimas trims valstybės valdomoms SPĮ.

| (115) | Valstybės garantiją BPN (ir SPĮ) išleistiems ir CGD pasirašytiems komerciniams vertybiniams popieriams, suteiktą BPN po nacionalizavimo, tiesiogiai finansavo valstybė narė. Be to, pagal nacionalizavimo įstatymo 2 straipsnio 9 dalį visoms kredito ar likvidumo linijoms, nacionalizuojant banką CGD siūlytoms BPN (ir SPĮ), Portugalijos valstybė turėjo suteikti garantijas. Todėl neginčytina, kad visas finansavimas, kurį CGD po nacionalizavimo skyrė BPN (ar SPĮ), yra valstybės ištekliai. |
| --- | --- |

(115)

Valstybės garantiją BPN (ir SPĮ) išleistiems ir CGD pasirašytiems komerciniams vertybiniams popieriams, suteiktą BPN po nacionalizavimo, tiesiogiai finansavo valstybė narė. Be to, pagal nacionalizavimo įstatymo 2 straipsnio 9 dalį visoms kredito ar likvidumo linijoms, nacionalizuojant banką CGD siūlytoms BPN (ir SPĮ), Portugalijos valstybė turėjo suteikti garantijas. Todėl neginčytina, kad visas finansavimas, kurį CGD po nacionalizavimo skyrė BPN (ar SPĮ), yra valstybės ištekliai.

| (116) | Be to, reikėtų pabrėžti, kad po nacionalizavimo CGD buvo vienintelis subjektas, skiręs finansavimą BPN ar SPĮ, ir kad jam kylanti rizika didėjo artėjant kitų įsipareigojimų įvykdymo terminui, kurio nepratęsė pirminiai skolintojai arba nepakeitė kitų įstaigų paskolos. Alternatyvių BPN finansavimo šaltinių trūkumas nestebina, atsižvelgiant į tai, kad apie jo finansinius sunkumus ir neaiškią ateitį buvo plačiai žinoma. |
| --- | --- |

(116)

Be to, reikėtų pabrėžti, kad po nacionalizavimo CGD buvo vienintelis subjektas, skiręs finansavimą BPN ar SPĮ, ir kad jam kylanti rizika didėjo artėjant kitų įsipareigojimų įvykdymo terminui, kurio nepratęsė pirminiai skolintojai arba nepakeitė kitų įstaigų paskolos. Alternatyvių BPN finansavimo šaltinių trūkumas nestebina, atsižvelgiant į tai, kad apie jo finansinius sunkumus ir neaiškią ateitį buvo plačiai žinoma.

| (117) | Valstybės garantijos leido BPN įgyti finansinę paramą, kai rinkoje jam nebuvo jokių alternatyvų. |
| --- | --- |

(117)

Valstybės garantijos leido BPN įgyti finansinę paramą, kai rinkoje jam nebuvo jokių alternatyvų.

| (118) | Jos leido BPN tęsti veiklą rinkoje konkuruojant dėl verslo (ne tik siekiant išlaikyti esamą padėtį, bet galbūt ir įgyti naują verslą) bei vykdyti savo įsipareigojimus klientams ir kitiems rinkos veikėjams. |
| --- | --- |

(118)

Jos leido BPN tęsti veiklą rinkoje konkuruojant dėl verslo (ne tik siekiant išlaikyti esamą padėtį, bet galbūt ir įgyti naują verslą) bei vykdyti savo įsipareigojimus klientams ir kitiems rinkos veikėjams.

| (119) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad valstybės garantijomis BPN suteiktas ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(119)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad valstybės garantijomis BPN suteiktas ekonominis pranašumas.

| (120) | Taikytos priemonės yra atrankios, nes buvo naudingos konkrečiam subjektui, BPN. Be to, kalbant apie likvidumo linijos dalį, galiojančią ir po pardavimo, jos taip pat naudingos jungtiniam subjektui. |
| --- | --- |

(120)

Taikytos priemonės yra atrankios, nes buvo naudingos konkrečiam subjektui, BPN. Be to, kalbant apie likvidumo linijos dalį, galiojančią ir po pardavimo, jos taip pat naudingos jungtiniam subjektui.

| (121) | Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(121)

Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

| (122) | Valstybės garantijos BPN leido BPN gauti didelį finansavimą, kurio būtų neįmanoma gauti rinkoje, ir suteikė BPN atrankinį pranašumą. Jos leido BPN likti rinkoje ir tęsti veiklą neturint didesnių problemų dėl ankstesnės padėties. Jos yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(122)

Valstybės garantijos BPN leido BPN gauti didelį finansavimą, kurio būtų neįmanoma gauti rinkoje, ir suteikė BPN atrankinį pranašumą. Jos leido BPN likti rinkoje ir tęsti veiklą neturint didesnių problemų dėl ankstesnės padėties. Jos yra valstybės pagalba.

| (123) | Tam tikro BPN turto perleidimas valstybės narės visiškai valdomoms SPĮ reiškia, kad valstybė narė prisiima visą finansinę atsakomybę už jas ir visą riziką, susijusią su SPĮ perleistu turtu, bent dalies kurio gali būti neįmanoma atgauti. Todėl priemonė yra susijusi su valstybės ištekliais. |
| --- | --- |

(123)

Tam tikro BPN turto perleidimas valstybės narės visiškai valdomoms SPĮ reiškia, kad valstybė narė prisiima visą finansinę atsakomybę už jas ir visą riziką, susijusią su SPĮ perleistu turtu, bent dalies kurio gali būti neįmanoma atgauti. Todėl priemonė yra susijusi su valstybės ištekliais.

| (124) | Komisija mano, kad, perleidus turtą SPĮ prieš pardavimą 3,9 mlrd. EUR balansine verte (kai vertė sumažėja maždaug 1,8 mlrd. EUR), BPN suteikiamas pranašumas, nes nėra užtikrinamas ex ante skaidrumas, turtas nevertinamas rinkos kaina ir valstybė negauna atlygio perleidus turtą. |
| --- | --- |

(124)

Komisija mano, kad, perleidus turtą SPĮ prieš pardavimą 3,9 mlrd. EUR balansine verte (kai vertė sumažėja maždaug 1,8 mlrd. EUR), BPN suteikiamas pranašumas, nes nėra užtikrinamas ex ante skaidrumas, turtas nevertinamas rinkos kaina ir valstybė negauna atlygio perleidus turtą.

| (125) | Komisija mano, kad, perleidus turtą balansine, o ne rinkos verte, BPN suteikiamas ekonominis pranašumas, palyginti su jo konkurentais. |
| --- | --- |

(125)

Komisija mano, kad, perleidus turtą balansine, o ne rinkos verte, BPN suteikiamas ekonominis pranašumas, palyginti su jo konkurentais.

| (126) | Taikytos priemonės yra atrankios, nes buvo naudingos konkrečiam subjektui, BPN. |
| --- | --- |

(126)

Taikytos priemonės yra atrankios, nes buvo naudingos konkrečiam subjektui, BPN.

| (127) | Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(127)

Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

6.1.1.3.   Po nacionalizavimo taikytos priemonės, susijusios su pardavimu BIC

| (128) | Be BPN po nacionalizavimo taikytų priemonių, nesusijusių su pardavimu BIC, taikytos ir papildomos su pardavimu BIC susijusios priemonės. Jos buvo šios:






  a) | BPN rekapitalizavimas prieš jį parduodant; |
| --- | --- | --- |

(128)

Be BPN po nacionalizavimo taikytų priemonių, nesusijusių su pardavimu BIC, taikytos ir papildomos su pardavimu BIC susijusios priemonės. Jos buvo šios:

a)

BPN rekapitalizavimas prieš jį parduodant;

| b) | papildomų turto ir įsipareigojimų perleidimas BPN rengiantis pardavimui; |
| --- | --- |

b)

papildomų turto ir įsipareigojimų perleidimas BPN rengiantis pardavimui;

| c) | BIC teisė po pardavimo perleisti nepelningas paskolas valstybei; |
| --- | --- |

c)

BIC teisė po pardavimo perleisti nepelningas paskolas valstybei;

| d) | su bylinėjimosi rizika susijusių išlaidų perleidimas valstybei rengiantis pardavimui; |
| --- | --- |

d)

su bylinėjimosi rizika susijusių išlaidų perleidimas valstybei rengiantis pardavimui;

| e) | CGD jungtiniam subjektui suteikiama likvidumo linija po pardavimo ir [150–500] mln. EUR komercinių vertybinių popierių kredito linijos su valstybės garantija išlaikymas. |
| --- | --- |

e)

CGD jungtiniam subjektui suteikiama likvidumo linija po pardavimo ir [150–500] mln. EUR komercinių vertybinių popierių kredito linijos su valstybės garantija išlaikymas.

| (129) | BPN rekapitalizuotas 2012 m. vasario 15 d. paskyrus jam 600 mln. EUR. Tą priemonę tiesiogiai įgyvendino valstybė panaudodama valstybės išteklius tam, kad būtų parduotas bankas BIC. |
| --- | --- |

(129)

BPN rekapitalizuotas 2012 m. vasario 15 d. paskyrus jam 600 mln. EUR. Tą priemonę tiesiogiai įgyvendino valstybė panaudodama valstybės išteklius tam, kad būtų parduotas bankas BIC.

| (130) | 2012 m. vasario 15 d. 600 mln. EUR rekapitalizavus BPN, siekta užtikrinti, kad pardavimo metu BPN nuosavas kapitalas būtų [200–400] mln. EUR. 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlymo metu paskutinis skaičius atitiko apskaičiuotąją I lygio pagrindinio kapitalo [10–18] proc. vertę. Tai gerokai viršija teisės aktuose nustatytą mažiausią vertę (9 proc. I lygio pagrindinio kapitalo 2011 m. pabaigoje ir 10 proc. I lygio pagrindinio kapitalo 2012 m. pabaigoje) (41). |
| --- | --- |

(130)

2012 m. vasario 15 d. 600 mln. EUR rekapitalizavus BPN, siekta užtikrinti, kad pardavimo metu BPN nuosavas kapitalas būtų [200–400] mln. EUR. 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlymo metu paskutinis skaičius atitiko apskaičiuotąją I lygio pagrindinio kapitalo [10–18] proc. vertę. Tai gerokai viršija teisės aktuose nustatytą mažiausią vertę (9 proc. I lygio pagrindinio kapitalo 2011 m. pabaigoje ir 10 proc. I lygio pagrindinio kapitalo 2012 m. pabaigoje) (41).

| (131) | Komisija mano, kad kapitalo injekcija suteikia BPN ir jo ekonominei veiklai ekonominį pranašumą po pardavimo. Pranašumas įgyjamas užtikrinant, kad BPN po rekapitalizavimo ir jungtinis subjektas turės reikiamą kapitalą, kad atitiktų ir viršytų teisės aktuose įtvirtintus reikalavimus. Tas kapitalas leidžia BPN ir leis jungtiniam subjektui aktyviai vykdyti veiklą rinkose ir suteikti naują kreditą ekonomikos sąlygomis, kuriomis kitiems konkurentams tenka mažinti finansinį įsiskolinimą. |
| --- | --- |

(131)

Komisija mano, kad kapitalo injekcija suteikia BPN ir jo ekonominei veiklai ekonominį pranašumą po pardavimo. Pranašumas įgyjamas užtikrinant, kad BPN po rekapitalizavimo ir jungtinis subjektas turės reikiamą kapitalą, kad atitiktų ir viršytų teisės aktuose įtvirtintus reikalavimus. Tas kapitalas leidžia BPN ir leis jungtiniam subjektui aktyviai vykdyti veiklą rinkose ir suteikti naują kreditą ekonomikos sąlygomis, kuriomis kitiems konkurentams tenka mažinti finansinį įsiskolinimą.

| (132) | Taikytos priemonės yra atrankios, nes naudingos konkrečiam subjektui, BPN, ir jungtiniam subjektui, kuris tęs ekonominę veiklą po pardavimo. |
| --- | --- |

(132)

Taikytos priemonės yra atrankios, nes naudingos konkrečiam subjektui, BPN, ir jungtiniam subjektui, kuris tęs ekonominę veiklą po pardavimo.

| (133) | Portugalija teigia, kad po nacionalizavimo BPN tebemažino savo rinkos dalį ir kad jungtinis subjektas turės mažiau nei 1 proc. rinkos dalį klientų kreditų, klientų reikalavimų ar bankininkystės produktų srityse ir mažiau nei 2 proc. – bet kurioje iš minėtų rinkų. Vis dėlto priemonėmis iškraipoma ar gali būti iškraipoma konkurencija, nes dėl jų BPN ir jungtinis subjektas po pardavimo BIC atsiduria pranašesnėje padėtyje, palyginti su kitais konkuruojančiais bankais. Jungtinio subjekto kapitalo perviršis apsaugo ekonominę veiklą nuo investavimo rizikos, su kuria susiduria kiti konkurentai. Dėl to taip pat padidėja tikimybė, kad abiem paramos gavėjams bus užtikrintas papildomas likvidumas ir ateityje BPN bei jungtinis subjektas galės augti ekonomikos sąlygomis, kuriomis kitiems veiklą Portugalijoje vykdantiems konkurentams teks mažinti finansinį įsiskolinimą. |
| --- | --- |

(133)

Portugalija teigia, kad po nacionalizavimo BPN tebemažino savo rinkos dalį ir kad jungtinis subjektas turės mažiau nei 1 proc. rinkos dalį klientų kreditų, klientų reikalavimų ar bankininkystės produktų srityse ir mažiau nei 2 proc. – bet kurioje iš minėtų rinkų. Vis dėlto priemonėmis iškraipoma ar gali būti iškraipoma konkurencija, nes dėl jų BPN ir jungtinis subjektas po pardavimo BIC atsiduria pranašesnėje padėtyje, palyginti su kitais konkuruojančiais bankais. Jungtinio subjekto kapitalo perviršis apsaugo ekonominę veiklą nuo investavimo rizikos, su kuria susiduria kiti konkurentai. Dėl to taip pat padidėja tikimybė, kad abiem paramos gavėjams bus užtikrintas papildomas likvidumas ir ateityje BPN bei jungtinis subjektas galės augti ekonomikos sąlygomis, kuriomis kitiems veiklą Portugalijoje vykdantiems konkurentams teks mažinti finansinį įsiskolinimą.

| (134) | Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(134)

Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

| (135) | 2012 m. vasario 15 d. įvykęs BPN rekapitalizavimas 600 mln. EUR yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(135)

2012 m. vasario 15 d. įvykęs BPN rekapitalizavimas 600 mln. EUR yra valstybės pagalba.

| (136) | Viena iš taikytų priemonių, susijusių su pardavimu BIC, yra BIC teisė prieš baigiant sudaryti sandorį reikalauti pašalinti kitą BPN turtą ir įsipareigojimus, kaip antai paskolas kredito įstaigoms ar materialųjį ir finansinį turtą. Tarp jų taip pat yra BIC teisė perleisti indėlius, kurių kaina [...] bazinių punktų viršija tam tikrą orientacinę normą, arba gauti iš valstybės atlygio už tokius indėlius skirtumą. |
| --- | --- |

(136)

Viena iš taikytų priemonių, susijusių su pardavimu BIC, yra BIC teisė prieš baigiant sudaryti sandorį reikalauti pašalinti kitą BPN turtą ir įsipareigojimus, kaip antai paskolas kredito įstaigoms ar materialųjį ir finansinį turtą. Tarp jų taip pat yra BIC teisė perleisti indėlius, kurių kaina [...] bazinių punktų viršija tam tikrą orientacinę normą, arba gauti iš valstybės atlygio už tokius indėlius skirtumą.

| (137) | Tam tikrų BIC atrinktų BPN paskolų ir įsipareigojimų (įskaitant indėlius) pašalinimą tiesiogiai finansuoja valstybė narė. Visi iš BPN pašalinami vienetai bus perleisti balansine verte valstybės narės visiškai valdomoms SPĮ ar bet kuriuo atveju valstybė narė prisiims už juos finansinę atsakomybę. Taip valstybė narė prisiims šių turto ir įsipareigojimų valdymo ir disponavimo jais finansinę naštą. Valstybė narė taip pat turės finansuoti indėlių palūkanų normų ir orientacinę normą viršijančios [...] bazinių punktų kainos ribos skirtumą. |
| --- | --- |

(137)

Tam tikrų BIC atrinktų BPN paskolų ir įsipareigojimų (įskaitant indėlius) pašalinimą tiesiogiai finansuoja valstybė narė. Visi iš BPN pašalinami vienetai bus perleisti balansine verte valstybės narės visiškai valdomoms SPĮ ar bet kuriuo atveju valstybė narė prisiims už juos finansinę atsakomybę. Taip valstybė narė prisiims šių turto ir įsipareigojimų valdymo ir disponavimo jais finansinę naštą. Valstybė narė taip pat turės finansuoti indėlių palūkanų normų ir orientacinę normą viršijančios [...] bazinių punktų kainos ribos skirtumą.

| (138) | Komisija mano, kad, perleidus papildomą turtą ir įsipareigojimus SPĮ prieš pardavimą, BPN ir jungtiniam subjektui suteikiamas pranašumas, nes nėra užtikrinamas ex ante skaidrumas, turtas nevertinamas rinkos kaina ir valstybė negauna atlygio perleidus turtą. |
| --- | --- |

(138)

Komisija mano, kad, perleidus papildomą turtą ir įsipareigojimus SPĮ prieš pardavimą, BPN ir jungtiniam subjektui suteikiamas pranašumas, nes nėra užtikrinamas ex ante skaidrumas, turtas nevertinamas rinkos kaina ir valstybė negauna atlygio perleidus turtą.

| (139) | Komisija mano, kad, perleidus turtą balansine, o ne rinkos verte, BPN ir jungtiniam subjektui suteikiamas ekonominis pranašumas, palyginti su jo konkurentais; BIC galėtų laisvai rinktis, kokį turtą šalinti pagal bendrajame susitarime numatytą sąlygą, tas turtas nebūtų vertinamas rinkos verte ir valstybei už jį nebūtų atlyginta. Atvirkščiai, tiek, kiek pagal šį scenarijų sumažėja BPN turto pelningumas, padidėja banko kapitalo pakankamumo koeficientas ir atitinkamai jo gebėjimas suteikti naujas paskolas ir aktyviai vykdyti veiklą rinkoje. Po pardavimo tą pranašumą įgytų jungtinis subjektas. |
| --- | --- |

(139)

Komisija mano, kad, perleidus turtą balansine, o ne rinkos verte, BPN ir jungtiniam subjektui suteikiamas ekonominis pranašumas, palyginti su jo konkurentais; BIC galėtų laisvai rinktis, kokį turtą šalinti pagal bendrajame susitarime numatytą sąlygą, tas turtas nebūtų vertinamas rinkos verte ir valstybei už jį nebūtų atlyginta. Atvirkščiai, tiek, kiek pagal šį scenarijų sumažėja BPN turto pelningumas, padidėja banko kapitalo pakankamumo koeficientas ir atitinkamai jo gebėjimas suteikti naujas paskolas ir aktyviai vykdyti veiklą rinkoje. Po pardavimo tą pranašumą įgytų jungtinis subjektas.

| (140) | Valstybei finansuojant indėlių palūkanų normų ir orientacinę normą viršijančios [...] bazinių punktų kainos ribos skirtumą, padengiamos išlaidos, kurias BPN patirtų įprastinėmis aplinkybėmis, ir todėl bankui suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(140)

Valstybei finansuojant indėlių palūkanų normų ir orientacinę normą viršijančios [...] bazinių punktų kainos ribos skirtumą, padengiamos išlaidos, kurias BPN patirtų įprastinėmis aplinkybėmis, ir todėl bankui suteikiamas pranašumas.

| (141) | Taikytos priemonės yra atrankios, nes jos naudingos tik konkrečiam subjektui, BPN, ir ekonominei veiklai, kuri bus tęsiama po pardavimo. |
| --- | --- |

(141)

Taikytos priemonės yra atrankios, nes jos naudingos tik konkrečiam subjektui, BPN, ir ekonominei veiklai, kuri bus tęsiama po pardavimo.

| (142) | Priemonėmis iškraipoma ar gali būti iškraipoma konkurencija, nes dėl jų BPN ir jungtinis subjektas po pardavimo BIC atsiduria pranašesnėje padėtyje, palyginti su kitais konkuruojančiais bankais, nes, kitaip nei kitiems konkurentams, jiems nereikia mažinti finansinio įsiskolinimo, o BPN ir jungtinis subjektas įgyja galimybę suteikti didesnį kreditą ekonomikai. |
| --- | --- |

(142)

Priemonėmis iškraipoma ar gali būti iškraipoma konkurencija, nes dėl jų BPN ir jungtinis subjektas po pardavimo BIC atsiduria pranašesnėje padėtyje, palyginti su kitais konkuruojančiais bankais, nes, kitaip nei kitiems konkurentams, jiems nereikia mažinti finansinio įsiskolinimo, o BPN ir jungtinis subjektas įgyja galimybę suteikti didesnį kreditą ekonomikai.

| (143) | Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(143)

Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

| (144) | Papildomų turto ir įsipareigojimų (įskaitant indėlius) perleidimas iš BPN balanso SPĮ prieš pardavimą yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(144)

Papildomų turto ir įsipareigojimų (įskaitant indėlius) perleidimas iš BPN balanso SPĮ prieš pardavimą yra valstybės pagalba.

| (145) | BIC turi teisę per [...] mėnesius parduoti atgal paskolas, kurios bent [...] dienų yra nepelningos (daugiausia iki [...] proc. viso paskolų portfelio nominaliosios vertės BIC nuožiūra panaudojus turimus indėlius) ir kurių suma viršija atidėjinių lygį ([...] mln. EUR). |
| --- | --- |

(145)

BIC turi teisę per [...] mėnesius parduoti atgal paskolas, kurios bent [...] dienų yra nepelningos (daugiausia iki [...] proc. viso paskolų portfelio nominaliosios vertės BIC nuožiūra panaudojus turimus indėlius) ir kurių suma viršija atidėjinių lygį ([...] mln. EUR).

| (146) | BIC teisę pašalinti papildomus turtą ir įsipareigojimus iš balanso po pardavimo tiesiogiai finansuoja valstybė narė. Visi iš BPN pašalinami vienetai bus perleisti balansine verte valstybės narės visiškai valdomoms SPĮ arba bet kuriuo atveju valstybė narė prisiims už juos finansinę atsakomybę. Taip valstybė narė prisiims šio turto valdymo ir disponavimo juo finansinę naštą. |
| --- | --- |

(146)

BIC teisę pašalinti papildomus turtą ir įsipareigojimus iš balanso po pardavimo tiesiogiai finansuoja valstybė narė. Visi iš BPN pašalinami vienetai bus perleisti balansine verte valstybės narės visiškai valdomoms SPĮ arba bet kuriuo atveju valstybė narė prisiims už juos finansinę atsakomybę. Taip valstybė narė prisiims šio turto valdymo ir disponavimo juo finansinę naštą.

| (147) | Komisija mano, kad, turėdami galimybę pašalinti nepelningas paskolas po pardavimo, BPN ir jungtinis subjektas gali plėsti veiklą ir suteikti daugiau kreditų ekonominėmis sąlygomis, kuriomis kiti veiklą Portugalijoje vykdantys konkurentai turi mažinti finansinį įsiskolinimą. Tikrai, jei būtų išlaikytas toks pat nuosavo kapitalo lygis, banko kapitalo pakankamumo koeficientas padidėtų šalinant nepelningas paskolas ir mažinant pagal riziką įvertintą turtą. Todėl padidėtų jo gebėjimas suteikti naujas paskolas ir aktyviai vykdyti veiklą rinkoje. |
| --- | --- |

(147)

Komisija mano, kad, turėdami galimybę pašalinti nepelningas paskolas po pardavimo, BPN ir jungtinis subjektas gali plėsti veiklą ir suteikti daugiau kreditų ekonominėmis sąlygomis, kuriomis kiti veiklą Portugalijoje vykdantys konkurentai turi mažinti finansinį įsiskolinimą. Tikrai, jei būtų išlaikytas toks pat nuosavo kapitalo lygis, banko kapitalo pakankamumo koeficientas padidėtų šalinant nepelningas paskolas ir mažinant pagal riziką įvertintą turtą. Todėl padidėtų jo gebėjimas suteikti naujas paskolas ir aktyviai vykdyti veiklą rinkoje.

| (148) | Jungtinis subjektas taip pat turės pranašumą, palyginti su jo konkurentais, kuriems tenka su prastesnės kokybės turtu susijusi našta, kurią jie turi prisiimti ir dėl kurios ribojamas jų turimo kapitalo pajėgumas suteikti naujas paskolas. Atvirkščiai, jungtinio subjekto bazinio kapitalo neapsunkina tokia našta ir paskolų portfelio vertės sumažėjimas. |
| --- | --- |

(148)

Jungtinis subjektas taip pat turės pranašumą, palyginti su jo konkurentais, kuriems tenka su prastesnės kokybės turtu susijusi našta, kurią jie turi prisiimti ir dėl kurios ribojamas jų turimo kapitalo pajėgumas suteikti naujas paskolas. Atvirkščiai, jungtinio subjekto bazinio kapitalo neapsunkina tokia našta ir paskolų portfelio vertės sumažėjimas.

| (149) | Be to, dėl BIC galimybės ne vėliau nei iki [...] po pardavimo grąžinti nepelningas paskolas valstybei galėtų keistis banko pagal riziką įvertintas turtas, ir I lygio pagrindinis kapitalas galėtų siekti didesnį lygį nei [10–18] proc., kaip numatyta 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme. Komisija šiuo klausimu pabrėžia Portugalijos įsipareigojimą, kad jei „Banco BIC“ ar jungtinis subjektas nuspręs po pardavimo grąžinti paskolas valstybei ar bet kokiam valstybės kontroliuojamam subjektui, jis grąžins valstybei su tomis paskolomis susijusį kapitalą, sudarantį [10–18] proc. paskolų pagal riziką įvertinto turto, taip pat perleis nepelningas paskolas ir grąžins su tomis paskolomis susijusį kapitalą valstybei tik po to, kai bus visiškai išnaudoti pardavimo dieną BPN sąskaitose esantys atidėjiniai. |
| --- | --- |

(149)

Be to, dėl BIC galimybės ne vėliau nei iki [...] po pardavimo grąžinti nepelningas paskolas valstybei galėtų keistis banko pagal riziką įvertintas turtas, ir I lygio pagrindinis kapitalas galėtų siekti didesnį lygį nei [10–18] proc., kaip numatyta 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme. Komisija šiuo klausimu pabrėžia Portugalijos įsipareigojimą, kad jei „Banco BIC“ ar jungtinis subjektas nuspręs po pardavimo grąžinti paskolas valstybei ar bet kokiam valstybės kontroliuojamam subjektui, jis grąžins valstybei su tomis paskolomis susijusį kapitalą, sudarantį [10–18] proc. paskolų pagal riziką įvertinto turto, taip pat perleis nepelningas paskolas ir grąžins su tomis paskolomis susijusį kapitalą valstybei tik po to, kai bus visiškai išnaudoti pardavimo dieną BPN sąskaitose esantys atidėjiniai.

| (150) | Taikyta priemonė yra atranki, nes ji naudinga tik konkrečiam subjektui, BPN, ir ekonominei veiklai, kuri bus tęsiama po pardavimo. |
| --- | --- |

(150)

Taikyta priemonė yra atranki, nes ji naudinga tik konkrečiam subjektui, BPN, ir ekonominei veiklai, kuri bus tęsiama po pardavimo.

| (151) | Priemone iškraipoma ar gali būti iškraipoma konkurencija, nes dėl jos BPN ir jungtinis subjektas po pardavimo BIC atsiduria pranašesnėje padėtyje, palyginti su kitais konkuruojančiais bankais, nes, kitaip nei kitiems konkurentams, jiems nereikia mažinti finansinio įsiskolinimo ir BPN bei jungtinis subjektas įgyja galimybę suteikti didesnį kreditą ekonomikai. |
| --- | --- |

(151)

Priemone iškraipoma ar gali būti iškraipoma konkurencija, nes dėl jos BPN ir jungtinis subjektas po pardavimo BIC atsiduria pranašesnėje padėtyje, palyginti su kitais konkuruojančiais bankais, nes, kitaip nei kitiems konkurentams, jiems nereikia mažinti finansinio įsiskolinimo ir BPN bei jungtinis subjektas įgyja galimybę suteikti didesnį kreditą ekonomikai.

| (152) | Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(152)

Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

| (153) | Nesant įsipareigojimo grąžinti su paskolomis susijusį kapitalą, priemonė galėtų leisti BPN ir jungtiniam subjektui po pardavimo atgaline data keisti banko pagal riziką įvertintą turtą. Dėl to padidėtų proporcingas banko kapitalizavimas. Todėl šia priemone bankui suteikiamas pranašumas ir iškraipoma konkurencija. Ši priemonė yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(153)

Nesant įsipareigojimo grąžinti su paskolomis susijusį kapitalą, priemonė galėtų leisti BPN ir jungtiniam subjektui po pardavimo atgaline data keisti banko pagal riziką įvertintą turtą. Dėl to padidėtų proporcingas banko kapitalizavimas. Todėl šia priemone bankui suteikiamas pranašumas ir iškraipoma konkurencija. Ši priemonė yra valstybės pagalba.

| (154) | BPN bylinėjimosi rizikos perleidimas valstybei yra įsipareigojimas, kurį perima valstybė. |
| --- | --- |

(154)

BPN bylinėjimosi rizikos perleidimas valstybei yra įsipareigojimas, kurį perima valstybė.

| (155) | Perimdama iš BPN įsipareigojimą, valstybė suteikia BPN ir jungtiniam subjektui pranašumą, palyginti su jų konkurentais, kurie tokius įsipareigojimus turi prisiimti į savo balansą. |
| --- | --- |

(155)

Perimdama iš BPN įsipareigojimą, valstybė suteikia BPN ir jungtiniam subjektui pranašumą, palyginti su jų konkurentais, kurie tokius įsipareigojimus turi prisiimti į savo balansą.

| (156) | Taikyta priemonė yra atranki, nes ji naudinga tik konkrečiam subjektui (BPN ir jungtiniam subjektui po pardavimo BIC). |
| --- | --- |

(156)

Taikyta priemonė yra atranki, nes ji naudinga tik konkrečiam subjektui (BPN ir jungtiniam subjektui po pardavimo BIC).

| (157) | Šia priemone BPN ir jungtiniam subjektui suteikiamos kapitalo lengvatos, kai rinkoje nėra alternatyvų ir kai kitiems konkurentams tenka tokius įsipareigojimus įtraukti į savo balansą. |
| --- | --- |

(157)

Šia priemone BPN ir jungtiniam subjektui suteikiamos kapitalo lengvatos, kai rinkoje nėra alternatyvų ir kai kitiems konkurentams tenka tokius įsipareigojimus įtraukti į savo balansą.

| (158) | Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(158)

Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

| (159) | Ši priemonė suteikia kapitalo lengvatų ir yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(159)

Ši priemonė suteikia kapitalo lengvatų ir yra valstybės pagalba.

| (160) | Jungtiniam subjektui suteikiama [150–350] mln. EUR likvidumo linija po pardavimo ir CGD [150–500] mln. EUR komercinių vertybinių popierių kredito linijos BPN išlaikymas po pardavimo turi būti laikoma tiesiogiai su valstybe susijusiomis priemonėmis, atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes. |
| --- | --- |

(160)

Jungtiniam subjektui suteikiama [150–350] mln. EUR likvidumo linija po pardavimo ir CGD [150–500] mln. EUR komercinių vertybinių popierių kredito linijos BPN išlaikymas po pardavimo turi būti laikoma tiesiogiai su valstybe susijusiomis priemonėmis, atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes.

| (161) | Pirma, CGD visiškai priklauso valstybei, kuri skiria jo valdybos narius. Kaip minėta (100) dalyje, CGD pagal teisės aktus įgaliotas valdyti BPN ir pagal nacionalizavimo įstatymo 2 straipsnio 9 dalį gavo valstybės garantiją visiems kreditams ir likvidumui, kurie gali būti suteikti BPN vykstant nacionalizavimui „valstybės vardu“. Ši garantija tebetaikoma [150–500] mln. EUR kredito linijai. |
| --- | --- |

(161)

Pirma, CGD visiškai priklauso valstybei, kuri skiria jo valdybos narius. Kaip minėta (100) dalyje, CGD pagal teisės aktus įgaliotas valdyti BPN ir pagal nacionalizavimo įstatymo 2 straipsnio 9 dalį gavo valstybės garantiją visiems kreditams ir likvidumui, kurie gali būti suteikti BPN vykstant nacionalizavimui „valstybės vardu“. Ši garantija tebetaikoma [150–500] mln. EUR kredito linijai.

| (162) | Antra, sprendimų užtikrinti likvidumą ir suteikti kredito linijas CGD nepriėmė savarankiškai; jie priimti vadovaujantis BIC ir Portugalijos valdžios institucijų suderintomis pardavimo sąlygomis. |
| --- | --- |

(162)

Antra, sprendimų užtikrinti likvidumą ir suteikti kredito linijas CGD nepriėmė savarankiškai; jie priimti vadovaujantis BIC ir Portugalijos valdžios institucijų suderintomis pardavimo sąlygomis.

| (163) | Todėl CGD jungtiniam subjektui suteikiama [200–400] mln. EUR likvidumo linija po pardavimo ir CGD [150–500] mln. EUR komercinių vertybinių popierių kredito linijos su valstybės garantija išlaikymas po pardavimo yra tiesiogiai susiję su valstybe nare. |
| --- | --- |

(163)

Todėl CGD jungtiniam subjektui suteikiama [200–400] mln. EUR likvidumo linija po pardavimo ir CGD [150–500] mln. EUR komercinių vertybinių popierių kredito linijos su valstybės garantija išlaikymas po pardavimo yra tiesiogiai susiję su valstybe nare.

| (164) | Priemonės leidžia BPN ir jungtiniam subjektui lengvai ir nebrangiai didinti likvidumą. |
| --- | --- |

(164)

Priemonės leidžia BPN ir jungtiniam subjektui lengvai ir nebrangiai didinti likvidumą.

| (165) | Dėl [200–400] mln. EUR kredito linijos, kurią CGD suteikė BIC, Komisija pabrėžia, kad po pardavimo nutekant indėliams ji galėtų apsaugoti jungtinio subjekto finansavimo poziciją. CGD nesuteikia tokios kredito linijos kitiems subjektams, tik jungtiniam subjektui. Todėl kredito linija jungtiniam subjektui suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(165)

Dėl [200–400] mln. EUR kredito linijos, kurią CGD suteikė BIC, Komisija pabrėžia, kad po pardavimo nutekant indėliams ji galėtų apsaugoti jungtinio subjekto finansavimo poziciją. CGD nesuteikia tokios kredito linijos kitiems subjektams, tik jungtiniam subjektui. Todėl kredito linija jungtiniam subjektui suteikiamas pranašumas.

| (166) | Išlaikant [150–500] mln. EUR kredito liniją su valstybės garantija iki [...] pagal vykdomą komercinių vertybinių popierių programą, BPN ir jungtiniam subjektui taip pat suteikiama daugiau galimybių padidinti likvidumą, palyginti su konkurentais. |
| --- | --- |

(166)

Išlaikant [150–500] mln. EUR kredito liniją su valstybės garantija iki [...] pagal vykdomą komercinių vertybinių popierių programą, BPN ir jungtiniam subjektui taip pat suteikiama daugiau galimybių padidinti likvidumą, palyginti su konkurentais.

| (167) | Taikytos priemonės yra atrankios, nes jos naudingos tik konkrečiam subjektui (BPN ir jungtiniam subjektui po pardavimo BIC). |
| --- | --- |

(167)

Taikytos priemonės yra atrankios, nes jos naudingos tik konkrečiam subjektui (BPN ir jungtiniam subjektui po pardavimo BIC).

| (168) | BPN ir jungtiniam subjektui suteikiamas pranašumas po pardavimo iškraipo konkurenciją, ypač atsižvelgiant į dabartinę didelę skolinimosi kainą finansų rinkose. |
| --- | --- |

(168)

BPN ir jungtiniam subjektui suteikiamas pranašumas po pardavimo iškraipo konkurenciją, ypač atsižvelgiant į dabartinę didelę skolinimosi kainą finansų rinkose.

| (169) | Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(169)

Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

| (170) | CGD jungtiniam subjektui suteikiama [200–400] mln. EUR likvidumo linija po pardavimo ir [150–500] mln. EUR komercinių vertybinių popierių kredito linijos BPN išlaikymas yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(170)

CGD jungtiniam subjektui suteikiama [200–400] mln. EUR likvidumo linija po pardavimo ir [150–500] mln. EUR komercinių vertybinių popierių kredito linijos BPN išlaikymas yra valstybės pagalba.

6.1.1.4.   Galima pagalba pirkėjui

| (171) | Pagal komunikato dėl bankininkystės 49 punktą, siekiant užtikrinti, kad pagalba nebūtų skirta finansų įstaigos pirkėjams, svarbu laikytis tam tikrų pardavimo sąlygų: pardavimo procesas turi būti viešas ir nediskriminacinis, pardavimas turėtų vykti rinkos sąlygomis, valstybė turėtų kuo labiau padidinti turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą. |
| --- | --- |

(171)

Pagal komunikato dėl bankininkystės 49 punktą, siekiant užtikrinti, kad pagalba nebūtų skirta finansų įstaigos pirkėjams, svarbu laikytis tam tikrų pardavimo sąlygų: pardavimo procesas turi būti viešas ir nediskriminacinis, pardavimas turėtų vykti rinkos sąlygomis, valstybė turėtų kuo labiau padidinti turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą.

| (172) | Kalbant apie pirmąjį reikalavimą, nors pardavimo procesas prasidėjo kaip atvira ir nešališka konkurso procedūra, BIC pateiktas saistantis pasiūlymas nebuvo galutinis kelių esminių siūlomo sandorio aspektų, įskaitant BIC įsigytino BPN turto ir įsipareigojimų galutinį mastą bei perimtinų filialų ir darbuotojų tikslų skaičių, požiūriu. Visi šie aspektai aptarti vėliau vykstant dvišalėms Portugalijos valdžios institucijų ir BIC deryboms ir įtvirtinti 2011 m. gruodžio 9 d. bendrajame susitarime. Net ir bendrasis susitarimas nėra galutinis, kalbant apie įsigytiną banko dalį. Visų pirma jame nenustatytas turtas ir įsipareigojimai, kuriuos perims BIC, nors aiškiai nurodyta, kad pardavimo metu BPN nuosavas kapitalas bus [200–400] mln. EUR. Kitaip tariant, nei 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme, nei bendrajame susitarime aiškiai nenustatyta, ką perka BIC, bet abiejuose dokumentuose užfiksuota tiksli pirkimo kaina. |
| --- | --- |

(172)

Kalbant apie pirmąjį reikalavimą, nors pardavimo procesas prasidėjo kaip atvira ir nešališka konkurso procedūra, BIC pateiktas saistantis pasiūlymas nebuvo galutinis kelių esminių siūlomo sandorio aspektų, įskaitant BIC įsigytino BPN turto ir įsipareigojimų galutinį mastą bei perimtinų filialų ir darbuotojų tikslų skaičių, požiūriu. Visi šie aspektai aptarti vėliau vykstant dvišalėms Portugalijos valdžios institucijų ir BIC deryboms ir įtvirtinti 2011 m. gruodžio 9 d. bendrajame susitarime. Net ir bendrasis susitarimas nėra galutinis, kalbant apie įsigytiną banko dalį. Visų pirma jame nenustatytas turtas ir įsipareigojimai, kuriuos perims BIC, nors aiškiai nurodyta, kad pardavimo metu BPN nuosavas kapitalas bus [200–400] mln. EUR. Kitaip tariant, nei 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme, nei bendrajame susitarime aiškiai nenustatyta, ką perka BIC, bet abiejuose dokumentuose užfiksuota tiksli pirkimo kaina.

| (173) | Šiuo požiūriu svarbu paminėti, kad bendruoju susitarimu neturėtų būti nukrypstama nuo 2011 m. liepos 20 d. BIC saistančio pasiūlymo sąlygų suteikiant papildomų pranašumų BIC ir (ar) jungtiniam subjektui. Tikrai, atsižvelgiant į labai neaiškias 2011 m. liepos 20 d. saistančio pasiūlymo sąlygas, BIC galėtų gauti iš valstybės papildomų nuolaidų, pvz., sumažindamas faktiškai įsigyjamų turto ir įsipareigojimų mastą. Dėl tokių papildomų nuolaidų, nepažeidžiant pardavimo proceso sąlygų, būtų pasiektas didesnis I lygio pagrindinis kapitalas nei numatyta 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme. |
| --- | --- |

(173)

Šiuo požiūriu svarbu paminėti, kad bendruoju susitarimu neturėtų būti nukrypstama nuo 2011 m. liepos 20 d. BIC saistančio pasiūlymo sąlygų suteikiant papildomų pranašumų BIC ir (ar) jungtiniam subjektui. Tikrai, atsižvelgiant į labai neaiškias 2011 m. liepos 20 d. saistančio pasiūlymo sąlygas, BIC galėtų gauti iš valstybės papildomų nuolaidų, pvz., sumažindamas faktiškai įsigyjamų turto ir įsipareigojimų mastą. Dėl tokių papildomų nuolaidų, nepažeidžiant pardavimo proceso sąlygų, būtų pasiektas didesnis I lygio pagrindinis kapitalas nei numatyta 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme.

| (174) | Todėl Komisija palankiai vertina Portugalijos įsipareigojimą apriboti BPN kapitalizavimo lygį pardavimą dieną [10–18] proc. I lygio pagrindinio kapitalo, kaip numatyta BIC pasiūlyme. Papildomu Portugalijos įsipareigojimu, kad po pardavimo BIC grąžins su nepelningomis paskolomis susijusį kapitalą valstybei ar valstybės valdomai įmonei, užtikrinama, kad po pardavimo nepagrįstai nepadidėtų I lygio pagrindinis kapitalas. |
| --- | --- |

(174)

Todėl Komisija palankiai vertina Portugalijos įsipareigojimą apriboti BPN kapitalizavimo lygį pardavimą dieną [10–18] proc. I lygio pagrindinio kapitalo, kaip numatyta BIC pasiūlyme. Papildomu Portugalijos įsipareigojimu, kad po pardavimo BIC grąžins su nepelningomis paskolomis susijusį kapitalą valstybei ar valstybės valdomai įmonei, užtikrinama, kad po pardavimo nepagrįstai nepadidėtų I lygio pagrindinis kapitalas.

| (175) | Kaip paaiškinta 6.1.1.3 skirsnyje, visoms su pardavimu BIC susijusioms priemonėms naudojami valstybės ištekliai. |
| --- | --- |

(175)

Kaip paaiškinta 6.1.1.3 skirsnyje, visoms su pardavimu BIC susijusioms priemonėms naudojami valstybės ištekliai.

| (176) | Kadangi BPN I lygio pagrindinis kapitalas 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme ar bendrajame susitarime (abiejuose dokumentuose minima tik absoliuti kapitalo vertė, kurią turės BPN pardavimo metu, neatsižvelgiant į banko pagal riziką įvertintą turtą ar BIC teisę rinktis, kuris turtas ir įsipareigojimai prieš pardavimą bus perleisti SPĮ) neapibrėžtas, Komisija pažymi, jog gali būti taip, kad BPN I lygio pagrindinis kapitalas viršys tai, kas numatyta pasiūlyme. Remiantis Portugalijos valdžios institucijų pateikta informacija, 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme minėtas kapitalas yra [10–18] proc. I lygio pagrindinio kapitalo. |
| --- | --- |

(176)

Kadangi BPN I lygio pagrindinis kapitalas 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme ar bendrajame susitarime (abiejuose dokumentuose minima tik absoliuti kapitalo vertė, kurią turės BPN pardavimo metu, neatsižvelgiant į banko pagal riziką įvertintą turtą ar BIC teisę rinktis, kuris turtas ir įsipareigojimai prieš pardavimą bus perleisti SPĮ) neapibrėžtas, Komisija pažymi, jog gali būti taip, kad BPN I lygio pagrindinis kapitalas viršys tai, kas numatyta pasiūlyme. Remiantis Portugalijos valdžios institucijų pateikta informacija, 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme minėtas kapitalas yra [10–18] proc. I lygio pagrindinio kapitalo.

| (177) | Tačiau Komisija pabrėžia, kad Portugalija įsipareigojo apriboti BPN kapitalizavimo lygį pardavimo dieną iki [10–18] proc. I lygio pagrindinio kapitalo, kaip numatyta BIC pasiūlyme. Taip valstybė galės gauti didžiausią turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą. Šis įsipareigojimas būtinas norint užtikrinti, kad BIC nebūtų suteiktas joks pranašumas; |
| --- | --- |

(177)

Tačiau Komisija pabrėžia, kad Portugalija įsipareigojo apriboti BPN kapitalizavimo lygį pardavimo dieną iki [10–18] proc. I lygio pagrindinio kapitalo, kaip numatyta BIC pasiūlyme. Taip valstybė galės gauti didžiausią turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą. Šis įsipareigojimas būtinas norint užtikrinti, kad BIC nebūtų suteiktas joks pranašumas;

| (178) | Be to, pasinaudodamas teise po pardavimo perleisti valstybei dar dalį nepelningų paskolų, BIC galėtų dar labiau sumažinti perkamą banko dalį, taip didindamas jungtinio subjekto I lygio pagrindinį kapitalą, kad jis viršytų numatytąjį 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme. Tai galėtų suteikti BIC papildomą pranašumą. Papildomu Portugalijos įsipareigojimu, kad po pardavimo BIC grąžins su nepelningomis paskolomis susijusį kapitalą valstybei ar valstybės valdomai įmonei, užtikrinama, kad po pardavimo dar labiau nepadidėtų I lygio pagrindinis kapitalas. Šis papildomas įsipareigojimas būtinas siekiant užtikrinti, kad BIC nebūtų suteiktas pranašumas. |
| --- | --- |

(178)

Be to, pasinaudodamas teise po pardavimo perleisti valstybei dar dalį nepelningų paskolų, BIC galėtų dar labiau sumažinti perkamą banko dalį, taip didindamas jungtinio subjekto I lygio pagrindinį kapitalą, kad jis viršytų numatytąjį 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme. Tai galėtų suteikti BIC papildomą pranašumą. Papildomu Portugalijos įsipareigojimu, kad po pardavimo BIC grąžins su nepelningomis paskolomis susijusį kapitalą valstybei ar valstybės valdomai įmonei, užtikrinama, kad po pardavimo dar labiau nepadidėtų I lygio pagrindinis kapitalas. Šis papildomas įsipareigojimas būtinas siekiant užtikrinti, kad BIC nebūtų suteiktas pranašumas.

| (179) | Taikytos priemonės yra atrankios, nes jos buvo naudingos konkrečiam subjektui, BIC, taip pat neakivaizdžiai jungtiniam subjektui. |
| --- | --- |

(179)

Taikytos priemonės yra atrankios, nes jos buvo naudingos konkrečiam subjektui, BIC, taip pat neakivaizdžiai jungtiniam subjektui.

| (180) | Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(180)

Atsižvelgdama į BPN padėtį Portugalijos finansų sektoriuje ir į tai, kad finansų sektoriuje Sąjungos lygmeniu aršiai konkuruojama, taip pat į tai, kad BPN konkuruoja su daugeliu užsienio bankų patronuojamųjų įmonių Portugalijoje, Komisija mano, kad bet koks pranašumas skiriant valstybės išteklius galėtų turėti poveikį prekybai Sąjungos viduje ir iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

| (181) | Atsižvelgdama į Portugalijos įsipareigojimus, Komisija gali daryti išvadą, kad dėl proceso galutinių rezultatų, įskaitant aspektus, dėl kurių bendrajame susitarime susitarta su BIC, konkurso rezultatai nepasikeistų, ir dėl pardavimo proceso BIC neįgijo jokio pranašumo. |
| --- | --- |

(181)

Atsižvelgdama į Portugalijos įsipareigojimus, Komisija gali daryti išvadą, kad dėl proceso galutinių rezultatų, įskaitant aspektus, dėl kurių bendrajame susitarime susitarta su BIC, konkurso rezultatai nepasikeistų, ir dėl pardavimo proceso BIC neįgijo jokio pranašumo.

6.1.2.   Pagalbos kiekybinis įvertinimas

| (182) | BPN ir jungtinis subjektas, kuris tęs BPN ekonominę veiklą, pasinaudojo keliomis toliau apibendrintomis valstybės pagalbos priemonėmis:
  1   lentelė


  BPN ir jungtiniam subjektui skirtos pagalbos priemonės







  Aprašymas | Suma, mln. EUR |
| --- | --- | --- |
| a. | CGD iki nacionalizavimo suteiktos paskolos |

(182)

BPN ir jungtinis subjektas, kuris tęs BPN ekonominę veiklą, pasinaudojo keliomis toliau apibendrintomis valstybės pagalbos priemonėmis:

1   lentelė

BPN ir jungtiniam subjektui skirtos pagalbos priemonės

Aprašymas

Suma, mln. EUR

a.

CGD iki nacionalizavimo suteiktos paskolos

315

| b. | 3,9 mlrd. EUR vertės turto perleidimas SPĮ prieš konkursą |
| --- | --- |

b.

3,9 mlrd. EUR vertės turto perleidimas SPĮ prieš konkursą

Nuo 1 800 iki 4 000

| c. | Valstybės kapitalo injekcija 2012 m. vasario 15 d. |
| --- | --- |

c.

Valstybės kapitalo injekcija 2012 m. vasario 15 d.

600

| d. | Likvidumo linijos, kurias CGD suteikė BPN (2011 m. gruodžio 31 d.) |
| --- | --- |

d.

Likvidumo linijos, kurias CGD suteikė BPN (2011 m. gruodžio 31 d.)

[150–500]

iš jų valstybės garantija aiškiai suteikta

[200–400]

BIC prašytos likvidumo linijos jungtiniam subjektui

iš jų išlaikoma pagal esamą komercinių vertybinių popierių programą

400

iš jų nauja likvidumo linija

300

| (183) | Pirma, būtina pabrėžti, kad šios pagalbos priemonės nelaikomos kaupiamosiomis, nes, pasak Portugalijos valdžios institucijų, kai kuriomis priemonėmis keistos kitos (pavyzdžiui, CGD iki nacionalizavimo suteiktas pirmines paskolas pakeitė iki nacionalizavimo BPN išleisti komerciniai vertybiniai popieriai). |
| --- | --- |

(183)

Pirma, būtina pabrėžti, kad šios pagalbos priemonės nelaikomos kaupiamosiomis, nes, pasak Portugalijos valdžios institucijų, kai kuriomis priemonėmis keistos kitos (pavyzdžiui, CGD iki nacionalizavimo suteiktas pirmines paskolas pakeitė iki nacionalizavimo BPN išleisti komerciniai vertybiniai popieriai).

| (184) | Nurodytos b ir c priemonės yra susijusios su kapitalo injekcijomis arba panašios į kapitalo injekcijas. Jų vertė siekia bent 3 mlrd. EUR, arba apie 50 proc. BPN balanso iki nacionalizavimo. Be to, po nacionalizavimo pagal komercinių vertybinių popierių leidimo programą Portugalijos BPN suteiktų valstybės garantijų bendroji vertė siekia 5 mlrd. EUR, iš jų 4,5 mlrd. EUR panaudota iki 2011 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(184)

Nurodytos b ir c priemonės yra susijusios su kapitalo injekcijomis arba panašios į kapitalo injekcijas. Jų vertė siekia bent 3 mlrd. EUR, arba apie 50 proc. BPN balanso iki nacionalizavimo. Be to, po nacionalizavimo pagal komercinių vertybinių popierių leidimo programą Portugalijos BPN suteiktų valstybės garantijų bendroji vertė siekia 5 mlrd. EUR, iš jų 4,5 mlrd. EUR panaudota iki 2011 m. gruodžio 31 d.

| (185) | Be to, BIC turi teisę perleisti indėlius, kurių kaina viršija [...] bazinių punktų, arba reikalauti, kad valstybė atlygintų skirtumą. Su tuo susijusios išlaidos, Portugalijos vertinimu, sudaro apie [...] EUR. Galiausiai su bylinėjimusi susijusių išlaidų perleidimas valstybei bei turto ir įsipareigojimų, įskaitant nepelningas paskolas, perleidimas pardavimo metu iš BPN balanso SPĮ, yra papildomos pagalbos priemonės, kurios, Portugalijos nuomone, kiekybiškai nevertintinos. |
| --- | --- |

(185)

Be to, BIC turi teisę perleisti indėlius, kurių kaina viršija [...] bazinių punktų, arba reikalauti, kad valstybė atlygintų skirtumą. Su tuo susijusios išlaidos, Portugalijos vertinimu, sudaro apie [...] EUR. Galiausiai su bylinėjimusi susijusių išlaidų perleidimas valstybei bei turto ir įsipareigojimų, įskaitant nepelningas paskolas, perleidimas pardavimo metu iš BPN balanso SPĮ, yra papildomos pagalbos priemonės, kurios, Portugalijos nuomone, kiekybiškai nevertintinos.

6.2.   Įvairių pagalbos priemonių suderinamumas: SESV 107 straipsnio 3 dalies b punkto taikymas

| (186) | Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisija įgaliojama laikyti pagalbą atitinkančia vidaus rinkos reikalavimus, jei ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. |
| --- | --- |

(186)

Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisija įgaliojama laikyti pagalbą atitinkančia vidaus rinkos reikalavimus, jei ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“.

| (187) | Komisija pripažino, kad pasaulio finansų krizė gali sukelti didelius valstybės narės ekonomikos sutrikimus ir kad bankų paramos priemonės gali būti reikalingos tokiems sutrikimams atitaisyti. Ši analizė įtvirtinta komunikate dėl bankininkystės, komunikate dėl rekapitalizavimo (42), komunikate dėl sumažėjusios vertės turto (43) ir komunikate dėl restruktūrizavimo (44). Komisija tebemano, kad valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą gali būti laikoma pagrįsta, atsižvelgiant į tai, kad finansų rinkose vėl patiriama sunkumų. Komisija šį požiūrį patvirtino priimdama 2011 m. komunikatą dėl pratęsimo, pagal kurį dėl finansų krizės valstybės pagalbos taisyklių dėl bankams skiriamų paramos priemonių galiojimas pratęsiamas po 2011 m. gruodžio 31 d. (45). |
| --- | --- |

(187)

Komisija pripažino, kad pasaulio finansų krizė gali sukelti didelius valstybės narės ekonomikos sutrikimus ir kad bankų paramos priemonės gali būti reikalingos tokiems sutrikimams atitaisyti. Ši analizė įtvirtinta komunikate dėl bankininkystės, komunikate dėl rekapitalizavimo (42), komunikate dėl sumažėjusios vertės turto (43) ir komunikate dėl restruktūrizavimo (44). Komisija tebemano, kad valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą gali būti laikoma pagrįsta, atsižvelgiant į tai, kad finansų rinkose vėl patiriama sunkumų. Komisija šį požiūrį patvirtino priimdama 2011 m. komunikatą dėl pratęsimo, pagal kurį dėl finansų krizės valstybės pagalbos taisyklių dėl bankams skiriamų paramos priemonių galiojimas pratęsiamas po 2011 m. gruodžio 31 d. (45).

| (188) | Portugalija ypač nukentėjo nuo finansų ir ekonomikos krizės. Jos poveikis patvirtintas daugelyje Komisijos sprendimų (46), kuriais tvirtinamos Portugalijos valdžios institucijų įgyvendintos kovos su finansų krize priemonės. Be to, reikėtų atsižvelgti į sunkią ekonominę ir finansinę padėtį, dėl kurios 2011 m. balandžio 7 d. Portugalija pateikė oficialų tarptautinės pagalbos prašymą, o 2011 m. gegužės 17 d. buvo pasirašytas susitarimo memorandumas. |
| --- | --- |

(188)

Portugalija ypač nukentėjo nuo finansų ir ekonomikos krizės. Jos poveikis patvirtintas daugelyje Komisijos sprendimų (46), kuriais tvirtinamos Portugalijos valdžios institucijų įgyvendintos kovos su finansų krize priemonės. Be to, reikėtų atsižvelgti į sunkią ekonominę ir finansinę padėtį, dėl kurios 2011 m. balandžio 7 d. Portugalija pateikė oficialų tarptautinės pagalbos prašymą, o 2011 m. gegužės 17 d. buvo pasirašytas susitarimo memorandumas.

| (189) | Komisija mano, kad žlugus BPN Portugalijos ekonomika patirtų sunkių pasekmių. Todėl priemones galima vertinti vadovaujantis Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktu |
| --- | --- |

(189)

Komisija mano, kad žlugus BPN Portugalijos ekonomika patirtų sunkių pasekmių. Todėl priemones galima vertinti vadovaujantis Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktu

6.3.   Suderinamumas pagal komunikatą dėl restruktūrizavimo

| (190) | Komunikate dėl restruktūrizavimo nustatytos valstybės pagalbos taisyklės, taikomos restruktūrizuojant finansų įstaigas dabartinės krizės sąlygomis. Pagal komunikatą dėl restruktūrizavimo, siekiant įgyvendinti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, restruktūrizuojant finansų įstaigą dabartinėmis finansų krizės sąlygomis būtina užtikrinti, kad:






  i) | būtų atkurtas banko gyvybingumas; |
| --- | --- | --- |

(190)

Komunikate dėl restruktūrizavimo nustatytos valstybės pagalbos taisyklės, taikomos restruktūrizuojant finansų įstaigas dabartinės krizės sąlygomis. Pagal komunikatą dėl restruktūrizavimo, siekiant įgyvendinti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, restruktūrizuojant finansų įstaigą dabartinėmis finansų krizės sąlygomis būtina užtikrinti, kad:

i)

būtų atkurtas banko gyvybingumas;

| ii) | pakankamai prisidėtų pats pagalbos gavėjas (naštos pasidalijimas); |
| --- | --- |

ii)

pakankamai prisidėtų pats pagalbos gavėjas (naštos pasidalijimas);

| iii) | būtų taikomos pakankamos priemonės konkurencijos iškraipymui riboti. |
| --- | --- |

iii)

būtų taikomos pakankamos priemonės konkurencijos iškraipymui riboti.

6.3.1.   Gyvybingumas

| (191) | Komunikato dėl restruktūrizavimo 9 ir 10 punktuose nustatyta, kad valstybė narė turi parengti išsamų restruktūrizavimo planą, į kurį turi būti įtraukta visa informacija apie verslo modelį. Plane taip pat turi būti minimos finansų įstaigos patiriamų sunkumų priežastys ir pasiūlyto restruktūrizavimo plano alternatyvos. |
| --- | --- |

(191)

Komunikato dėl restruktūrizavimo 9 ir 10 punktuose nustatyta, kad valstybė narė turi parengti išsamų restruktūrizavimo planą, į kurį turi būti įtraukta visa informacija apie verslo modelį. Plane taip pat turi būti minimos finansų įstaigos patiriamų sunkumų priežastys ir pasiūlyto restruktūrizavimo plano alternatyvos.

| (192) | Restruktūrizavimo plane turi būti parodyta, kad banko strategija pagrįsta darnia koncepcija ir kad bankas atkūrė ilgalaikį gyvybingumą nesinaudodamas valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(192)

Restruktūrizavimo plane turi būti parodyta, kad banko strategija pagrįsta darnia koncepcija ir kad bankas atkūrė ilgalaikį gyvybingumą nesinaudodamas valstybės pagalba.

| (193) | Komunikato dėl restruktūrizavimo 17 punkte patvirtinama, kad pardavus finansų įstaigą (jos dalį) trečiajai šaliai gali būti padėta atkurti ilgalaikį jos gyvybingumą. Šiuo atveju Komisija pabrėžia, kad Portugalijos valdžios institucijos nusprendė parduoti BPN surengus konkursą. Todėl bankininkystės verslas bus parduotas BIC atlikus tam tikrus koreguojamuosius veiksmus, o tam tikras turtas bus perleistas SPĮ, vėliau turint tikslą jį likviduoti. Todėl Komisija turi įvertinti, ar BPN bankininkystės verslas, kuris taps pirkėjo (jungtinio subjekto) verslo dalimi, bus gyvybingas. |
| --- | --- |

(193)

Komunikato dėl restruktūrizavimo 17 punkte patvirtinama, kad pardavus finansų įstaigą (jos dalį) trečiajai šaliai gali būti padėta atkurti ilgalaikį jos gyvybingumą. Šiuo atveju Komisija pabrėžia, kad Portugalijos valdžios institucijos nusprendė parduoti BPN surengus konkursą. Todėl bankininkystės verslas bus parduotas BIC atlikus tam tikrus koreguojamuosius veiksmus, o tam tikras turtas bus perleistas SPĮ, vėliau turint tikslą jį likviduoti. Todėl Komisija turi įvertinti, ar BPN bankininkystės verslas, kuris taps pirkėjo (jungtinio subjekto) verslo dalimi, bus gyvybingas.

| (194) | 2011 m. spalio 24 d. sprendime Komisija minėjo, kad negavo verslo plano, kuriuo būtų faktiškai įrodytas BPN kaip į BIC integruoto subjekto gyvybingumas. Todėl Komisija negalėjo daryti išvadų šiuo klausimu. Portugalija pateikė išsamų į BIC integruoto BPN verslo planą pristatydama 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą (kartu su papildoma informacija apie verslą ir gyvybingumą, kuri buvo pateikta 2012 m. vasario 3 d.). |
| --- | --- |

(194)

2011 m. spalio 24 d. sprendime Komisija minėjo, kad negavo verslo plano, kuriuo būtų faktiškai įrodytas BPN kaip į BIC integruoto subjekto gyvybingumas. Todėl Komisija negalėjo daryti išvadų šiuo klausimu. Portugalija pateikė išsamų į BIC integruoto BPN verslo planą pristatydama 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą (kartu su papildoma informacija apie verslą ir gyvybingumą, kuri buvo pateikta 2012 m. vasario 3 d.).

| (195) | Pagal 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą BIC parduodamos BPN dalies balansas yra gerokai mažesnės vertės, apie [...] mlrd. EUR, palyginti su BPN balansu nacionalizavimo metu. |
| --- | --- |

(195)

Pagal 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą BIC parduodamos BPN dalies balansas yra gerokai mažesnės vertės, apie [...] mlrd. EUR, palyginti su BPN balansu nacionalizavimo metu.

| (196) | Kartu su BIC turtu jungtinio subjekto turto vertė bus apie [...] mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(196)

Kartu su BIC turtu jungtinio subjekto turto vertė bus apie [...] mlrd. EUR.

| (197) | BPN balansas pardavimo BIC metu apima tik gyvybingesnę veiklą ir geriausią banko turtą. Visų pirma išvalytas BIC perleistas paskolų portfelis ir dauguma nelikvidaus turto perleista SPĮ. |
| --- | --- |

(197)

BPN balansas pardavimo BIC metu apima tik gyvybingesnę veiklą ir geriausią banko turtą. Visų pirma išvalytas BIC perleistas paskolų portfelis ir dauguma nelikvidaus turto perleista SPĮ.

| (198) | BPN įsipareigojimus daugiausia sudaro 1 669 mln. EUR vertės mažmeniniai indėliai ir 246 mln. EUR vertės subordinuotosios skolos.
  2   lentelė


  BPN po pardavimo ir po kapitalo injekcijos (Pro forma)
   (47) | Mln. EUR |
| --- | --- | --- |
| Grynieji pinigai, centriniai bankai ir kredito įstaigos | [...] |
| Grynieji kreditai klientams | [...] |
| Kitas turtas | [...] |
| IŠ VISO TURTO | [...] |
| Indėliai | [...] |
| Kiti įsipareigojimai | [...] |
| Subordinuotoji skola | [...] |
| IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ | [...] |
| Nuosavas kapitalas | [...] |
| IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ IR KAPITALO | [...] |

(198)

BPN įsipareigojimus daugiausia sudaro 1 669 mln. EUR vertės mažmeniniai indėliai ir 246 mln. EUR vertės subordinuotosios skolos.

2   lentelė

BPN po pardavimo ir po kapitalo injekcijos (Pro forma)
   (47)

Mln. EUR

Grynieji pinigai, centriniai bankai ir kredito įstaigos

[...]

Grynieji kreditai klientams

[...]

Kitas turtas

[...]

IŠ VISO TURTO

[...]

Indėliai

[...]

Kiti įsipareigojimai

[...]

Subordinuotoji skola

[...]

IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ

[...]

Nuosavas kapitalas

[...]

IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ IR KAPITALO

[...]

| (199) | Tarpinių administratorių jau pradėtas restruktūrizavimo priemones toliau taikys BIC, atsikratydamas konkrečių BPN problemų priežasčių |
| --- | --- |

(199)

Tarpinių administratorių jau pradėtas restruktūrizavimo priemones toliau taikys BIC, atsikratydamas konkrečių BPN problemų priežasčių

| (200) | Kaip pirmiau (23) dalyje minėta, vadovybė visiškai pakeista. Atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes, kuriomis nacionalizuotas BPN, ir visų pirma į daugelį buvusios banko vadovybės įtariamo sukčiavimo atvejų, naujoji vadovybė, gindama banko interesus, pradėjo kelis teismo procesus (48). Vadovaujantis geriausia patirtimi visiškai pertvarkytos banko rizikos vertinimo procedūros. |
| --- | --- |

(200)

Kaip pirmiau (23) dalyje minėta, vadovybė visiškai pakeista. Atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes, kuriomis nacionalizuotas BPN, ir visų pirma į daugelį buvusios banko vadovybės įtariamo sukčiavimo atvejų, naujoji vadovybė, gindama banko interesus, pradėjo kelis teismo procesus (48). Vadovaujantis geriausia patirtimi visiškai pertvarkytos banko rizikos vertinimo procedūros.

| (201) | Nauji BPN administratoriai taip pat sutelkė dėmesį į sąnaudų struktūros optimizavimą ir ėmėsi kelių iniciatyvų veiklos išlaidoms mažinti. Nuo 2008 m. gruodžio mėn. iki 2010 m. gruodžio mėn. veiklos išlaidos sumažintos maždaug [...] mln. EUR, o išlaidos personalui – maždaug [...] mln. EUR. |
| --- | --- |

(201)

Nauji BPN administratoriai taip pat sutelkė dėmesį į sąnaudų struktūros optimizavimą ir ėmėsi kelių iniciatyvų veiklos išlaidoms mažinti. Nuo 2008 m. gruodžio mėn. iki 2010 m. gruodžio mėn. veiklos išlaidos sumažintos maždaug [...] mln. EUR, o išlaidos personalui – maždaug [...] mln. EUR.

| (202) | Pagal 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą BIC strategijoje daugiausia dėmesio skiriama pagrindinei mažmeninei verslo veiklai ir siekiama išnaudoti BPN tinklą, kad jis taptų orientaciniu banku Portugalijai ir Angolai vykdant prekybą ir atliekant finansinius sandorius. |
| --- | --- |

(202)

Pagal 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą BIC strategijoje daugiausia dėmesio skiriama pagrindinei mažmeninei verslo veiklai ir siekiama išnaudoti BPN tinklą, kad jis taptų orientaciniu banku Portugalijai ir Angolai vykdant prekybą ir atliekant finansinius sandorius.

| (203) | Tas planas pagrįstas atsargiomis pagrindinėmis makroekonominėmis prielaidomis, atsižvelgiant į dabartinę rinkų padėtį Portugalijoje, turint omenyje prognozuojamą rinkos nuosmukį iki 2014 m. |
| --- | --- |

(203)

Tas planas pagrįstas atsargiomis pagrindinėmis makroekonominėmis prielaidomis, atsižvelgiant į dabartinę rinkų padėtį Portugalijoje, turint omenyje prognozuojamą rinkos nuosmukį iki 2014 m.

| (204) | Iš finansų prognozių matyti, jog tikimasi, kad baigiantis restruktūrizavimo laikotarpiui (2016 m. gruodžio 31 d.) jungtinis subjektas, net ir patirdamas sunkumų, galės pasidengti išlaidas ir jo akcinio kapitalo pelningumas sieks maždaug [1–10] proc. |
| --- | --- |

(204)

Iš finansų prognozių matyti, jog tikimasi, kad baigiantis restruktūrizavimo laikotarpiui (2016 m. gruodžio 31 d.) jungtinis subjektas, net ir patirdamas sunkumų, galės pasidengti išlaidas ir jo akcinio kapitalo pelningumas sieks maždaug [1–10] proc.

| (205) | Apskaičiuotasis pirminis bazinis kapitalas gerokai viršys mažiausius kapitalo reikalavimus, nes valstybės kapitalo injekcija bus užtikrintas [10–18] proc. I lygio pagrindinis kapitalas. |
| --- | --- |

(205)

Apskaičiuotasis pirminis bazinis kapitalas gerokai viršys mažiausius kapitalo reikalavimus, nes valstybės kapitalo injekcija bus užtikrintas [10–18] proc. I lygio pagrindinis kapitalas.

| (206) | Valstybei atlikus didelę kapitalo injekciją, tikimasi, kad prognozuojamas banko kapitalo pakankamumo koeficientas restruktūrizavimo laikotarpiu ir jam pasibaigus viršys minimalius reikalavimus ir taip bus užtikrintas banko mokumas. Pagal Portugalijos pateiktą verslo planą ir 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą, pagal bazinį scenarijų restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje (2016 m. gruodžio 31 d.) I lygio pagrindinis kapitalas bus [8–12] proc., truputį daugiau nei 10 proc. pagal teisės aktuose įtvirtintus minimalius reikalavimus, kuriuos nuo 2012 m. gruodžio nustato BdP (49), o pagal mažiau palankų scenarijų – šiek tiek mažiau ([7–11] proc.), kaip nurodyta 1 grafike (206) punkte. |
| --- | --- |

(206)

Valstybei atlikus didelę kapitalo injekciją, tikimasi, kad prognozuojamas banko kapitalo pakankamumo koeficientas restruktūrizavimo laikotarpiu ir jam pasibaigus viršys minimalius reikalavimus ir taip bus užtikrintas banko mokumas. Pagal Portugalijos pateiktą verslo planą ir 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą, pagal bazinį scenarijų restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje (2016 m. gruodžio 31 d.) I lygio pagrindinis kapitalas bus [8–12] proc., truputį daugiau nei 10 proc. pagal teisės aktuose įtvirtintus minimalius reikalavimus, kuriuos nuo 2012 m. gruodžio nustato BdP (49), o pagal mažiau palankų scenarijų – šiek tiek mažiau ([7–11] proc.), kaip nurodyta 1 grafike (206) punkte.

| (207) | Tokios raidos tikimasi visų pirma dėl būtinybės 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane įtvirtintą verslo planą įgyvendinti suteikiant didesnį kreditą ekonomikai ir dėl restruktūrizavimo plano pirmųjų metų neigiamų rezultatų poveikio. Neigiamų rezultatų laukiama visų pirma dėl vis dar didelių banko išlaidų, palyginti su jo verslo apyvarta, kartu atsižvelgiant į BIC vykdysimo restruktūrizavimo išlaidas.
  1   grafikas


  Prognozės BPN ir BIC jungtiniam subjektui pagal bazinį scenarijų, 2012–2016 m.

  [...] |
| --- | --- |

(207)

Tokios raidos tikimasi visų pirma dėl būtinybės 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane įtvirtintą verslo planą įgyvendinti suteikiant didesnį kreditą ekonomikai ir dėl restruktūrizavimo plano pirmųjų metų neigiamų rezultatų poveikio. Neigiamų rezultatų laukiama visų pirma dėl vis dar didelių banko išlaidų, palyginti su jo verslo apyvarta, kartu atsižvelgiant į BIC vykdysimo restruktūrizavimo išlaidas.

1   grafikas

Prognozės BPN ir BIC jungtiniam subjektui pagal bazinį scenarijų, 2012–2016 m.

[...]

| (208) | Kalbant apie likvidumą, verslo plane daugiausia remiamasi indėliais ir tikimasi, kad indėliai augs maždaug [1–10] proc. per metus. Komisija mano, kad jungtinio subjekto stabilus finansavimas indėliais yra svarbus restruktūrizavimo plano ypatumas. Atsižvelgiant į jungtinio subjekto mažą dydį ir augimo potencialą, indėlių raidos prognozės yra įtikinamos. |
| --- | --- |

(208)

Kalbant apie likvidumą, verslo plane daugiausia remiamasi indėliais ir tikimasi, kad indėliai augs maždaug [1–10] proc. per metus. Komisija mano, kad jungtinio subjekto stabilus finansavimas indėliais yra svarbus restruktūrizavimo plano ypatumas. Atsižvelgiant į jungtinio subjekto mažą dydį ir augimo potencialą, indėlių raidos prognozės yra įtikinamos.

| (209) | Komisija taip pat mano, kad, siekiant užtikrinti jungtinio subjekto gyvybingumą, neturėtų būti paskatų indėlius pakeisti didmeniniu finansavimu. Šiuo požiūriu svarbu, kad atlygis už BIC prašytą likvidumo liniją galimam indėlių nutekėjimui kompensuoti būtų padidintas bent iki Euribor +[...] bazinių punktų. Portugalijos įsipareigojimas šioje srityje būtinas restruktūrizavimo pagalbos suderinamumui su vidaus rinka užtikrinti, atsižvelgiant į tai, kad [...] turi nemažai indėlių, už kuriuos šiuo metu atlyginama viršijant Euribor +[...] bazinių punktų, t. y. lygis, kuriuo BIC gali nuspręsti nebelaikyti tokių indėlių. Jei atlygis už naują kredito liniją nebūtų nustatytas taip, kad BIC būtų skatinamas išlaikyti indėlių lygį, kaip numatyta 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane, BIC galėtų susigundyti pakeisti indėlius pigesniu CGD finansavimu. Atlikus tokį pakeitimą galėtų padidėti jungtinio subjekto trumpalaikis pelningumas, bet kartu būtų pakenkta gyvybingumo perspektyvoms. |
| --- | --- |

(209)

Komisija taip pat mano, kad, siekiant užtikrinti jungtinio subjekto gyvybingumą, neturėtų būti paskatų indėlius pakeisti didmeniniu finansavimu. Šiuo požiūriu svarbu, kad atlygis už BIC prašytą likvidumo liniją galimam indėlių nutekėjimui kompensuoti būtų padidintas bent iki Euribor +[...] bazinių punktų. Portugalijos įsipareigojimas šioje srityje būtinas restruktūrizavimo pagalbos suderinamumui su vidaus rinka užtikrinti, atsižvelgiant į tai, kad [...] turi nemažai indėlių, už kuriuos šiuo metu atlyginama viršijant Euribor +[...] bazinių punktų, t. y. lygis, kuriuo BIC gali nuspręsti nebelaikyti tokių indėlių. Jei atlygis už naują kredito liniją nebūtų nustatytas taip, kad BIC būtų skatinamas išlaikyti indėlių lygį, kaip numatyta 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane, BIC galėtų susigundyti pakeisti indėlius pigesniu CGD finansavimu. Atlikus tokį pakeitimą galėtų padidėti jungtinio subjekto trumpalaikis pelningumas, bet kartu būtų pakenkta gyvybingumo perspektyvoms.

| (210) | Šiuo požiūriu taip pat svarbu pabrėžti, kad, esant Euribor +[...] bazinių punktų lygiui, kredito linija vis dar suteikiama palankesnėmis sąlygomis bei BIC galėtų gauti rinkoje. Nors Komisijai nepateikta palygintinų sandorių rinkoje pavyzdžių, Komisija pabrėžia, jog būtų netikėtina, kad net ir nustačius didesnę palūkanų normą rinkoje galima gauti tokios trukmės ir dydžio kredito liniją. Be to, Komisija mano, kad atlygį už [...] CGD suteiktas paskolas būtina nustatyti [...] mėnesių Euribor +[...] bazinių punktų lygiu. |
| --- | --- |

(210)

Šiuo požiūriu taip pat svarbu pabrėžti, kad, esant Euribor +[...] bazinių punktų lygiui, kredito linija vis dar suteikiama palankesnėmis sąlygomis bei BIC galėtų gauti rinkoje. Nors Komisijai nepateikta palygintinų sandorių rinkoje pavyzdžių, Komisija pabrėžia, jog būtų netikėtina, kad net ir nustačius didesnę palūkanų normą rinkoje galima gauti tokios trukmės ir dydžio kredito liniją. Be to, Komisija mano, kad atlygį už [...] CGD suteiktas paskolas būtina nustatyti [...] mėnesių Euribor +[...] bazinių punktų lygiu.

| (211) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Komisijos abejonės dėl BPN gyvybingumo išsklaidytos. |
| --- | --- |

(211)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Komisijos abejonės dėl BPN gyvybingumo išsklaidytos.

6.3.2.   Minimali pagalba ir naštos pasidalijimas

| (212) | Komunikate dėl restruktūrizavimo minima, kad pagalbos gavėjas pats turi įnešti pakankamą indėlį, kad skiriama pagalba būtų minimali ir kad būtų išspręstos konkurencijos iškraipymo ir moralinės žalos problemos. Tam reikia a) apriboti restruktūrizavimo sąnaudas ir pagalbos sumą bei b) užtikrinti pakankamą pagalbos gavėjo indėlį. |
| --- | --- |

(212)

Komunikate dėl restruktūrizavimo minima, kad pagalbos gavėjas pats turi įnešti pakankamą indėlį, kad skiriama pagalba būtų minimali ir kad būtų išspręstos konkurencijos iškraipymo ir moralinės žalos problemos. Tam reikia a) apriboti restruktūrizavimo sąnaudas ir pagalbos sumą bei b) užtikrinti pakankamą pagalbos gavėjo indėlį.

| (213) | Pagalbą gaunančio banko indėlio principai jį restruktūrizuojant įtvirtinti komunikato dėl restruktūrizavimo 3 skirsnyje. Reikalaujama, kad i) restruktūrizavimo pagalba būtų minimali ir dengtų gyvybingumui atkurti būtinas išlaidas; ii) pagalbą gaunantis bankas kiek įmanoma turėtų išnaudoti nuosavus išteklius restruktūrizavimui finansuoti, pavyzdžiui, parduoti turtą; ir iii) su restruktūrizavimu susijusias išlaidas prisiimtų investuotojai į banką dengdami nuostolius iš turimo kapitalo ir mokėdami tinkamą atlygį už valstybės intervencijas. Našta dalijamasi dviem tikslais: siekiant apriboti konkurencijos iškraipymą ir išspręsti moralinės žalos problemas (50). |
| --- | --- |

(213)

Pagalbą gaunančio banko indėlio principai jį restruktūrizuojant įtvirtinti komunikato dėl restruktūrizavimo 3 skirsnyje. Reikalaujama, kad i) restruktūrizavimo pagalba būtų minimali ir dengtų gyvybingumui atkurti būtinas išlaidas; ii) pagalbą gaunantis bankas kiek įmanoma turėtų išnaudoti nuosavus išteklius restruktūrizavimui finansuoti, pavyzdžiui, parduoti turtą; ir iii) su restruktūrizavimu susijusias išlaidas prisiimtų investuotojai į banką dengdami nuostolius iš turimo kapitalo ir mokėdami tinkamą atlygį už valstybės intervencijas. Našta dalijamasi dviem tikslais: siekiant apriboti konkurencijos iškraipymą ir išspręsti moralinės žalos problemas (50).

| (214) | Restruktūrizavimo plane turėtų būti aiškiai parodyta, kad pagalba yra minimali. Su restruktūrizavimu susijusias išlaidas turėtų prisiimti ne tik valstybė, bet ir kiek įmanoma – investuotojai į banką. Kitaip tariant, bankas ir jo kapitalo turėtojai turėtų kiek įmanoma prisidėti prie restruktūrizavimo išnaudodami nuosavus išteklius. Restruktūrizavimo pagalba turėtų dengti tik gyvybingumui atkurti būtinas išlaidas. Taigi įmonei nereikėtų skirti valstybės išteklių, kuriais būtų galima pasinaudoti rinką iškraipančiai veiklai, nesusijusiai su restruktūrizavimo procesu, finansuoti, kaip antai įsigijimai (51). |
| --- | --- |

(214)

Restruktūrizavimo plane turėtų būti aiškiai parodyta, kad pagalba yra minimali. Su restruktūrizavimu susijusias išlaidas turėtų prisiimti ne tik valstybė, bet ir kiek įmanoma – investuotojai į banką. Kitaip tariant, bankas ir jo kapitalo turėtojai turėtų kiek įmanoma prisidėti prie restruktūrizavimo išnaudodami nuosavus išteklius. Restruktūrizavimo pagalba turėtų dengti tik gyvybingumui atkurti būtinas išlaidas. Taigi įmonei nereikėtų skirti valstybės išteklių, kuriais būtų galima pasinaudoti rinką iškraipančiai veiklai, nesusijusiai su restruktūrizavimo procesu, finansuoti, kaip antai įsigijimai (51).

| (215) | Kalbant apie pagalbos ribojimą, kad ji būtų minimali, komunikato dėl restruktūrizavimo 23 punkte minima, kad restruktūrizavimo pagalba turėtų būti dengiamos tik gyvybingumui atkurti būtinos išlaidos. |
| --- | --- |

(215)

Kalbant apie pagalbos ribojimą, kad ji būtų minimali, komunikato dėl restruktūrizavimo 23 punkte minima, kad restruktūrizavimo pagalba turėtų būti dengiamos tik gyvybingumui atkurti būtinos išlaidos.

| (216) | Tam Komisija turi įvertinti, pirma, Portugalijos valdžios institucijų teiginį, kad su BPN pardavimu BIC susijusios išlaidos neviršija išlaidų, kurias Portugalija patirtų, jei BPN būtų likviduotas, ir, antra, tai, ar pagalba, skirta BPN restruktūrizuoti, yra minimali. |
| --- | --- |

(216)

Tam Komisija turi įvertinti, pirma, Portugalijos valdžios institucijų teiginį, kad su BPN pardavimu BIC susijusios išlaidos neviršija išlaidų, kurias Portugalija patirtų, jei BPN būtų likviduotas, ir, antra, tai, ar pagalba, skirta BPN restruktūrizuoti, yra minimali.

| (217) | 2011 m. spalio 24 d. sprendime Komisija išsakė abejonių dėl tam tikrų aspektų, susijusių su tuo metu Portugalijos pristatytų dviejų scenarijų kiekybiniu palyginimu. |
| --- | --- |

(217)

2011 m. spalio 24 d. sprendime Komisija išsakė abejonių dėl tam tikrų aspektų, susijusių su tuo metu Portugalijos pristatytų dviejų scenarijų kiekybiniu palyginimu.

| (218) | 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane Portugalija pateikė atnaujintą dviejų scenarijų palyginimą ir, atsakydama į svarbiausius 2011 m. spalio 24 d. Komisijos sprendime išdėstytus nuogąstavimus, susijusius su išlaidomis tinkamo likvidavimo atveju, pataisė savo pirmines prielaidas. Konkrečiai Portugalija atsakė į klausimus dėl paskolų mažinimo ir požiūrio į subordinuotųjų obligacijų turėtojus. |
| --- | --- |

(218)

2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane Portugalija pateikė atnaujintą dviejų scenarijų palyginimą ir, atsakydama į svarbiausius 2011 m. spalio 24 d. Komisijos sprendime išdėstytus nuogąstavimus, susijusius su išlaidomis tinkamo likvidavimo atveju, pataisė savo pirmines prielaidas. Konkrečiai Portugalija atsakė į klausimus dėl paskolų mažinimo ir požiūrio į subordinuotųjų obligacijų turėtojus.

| (219) | Visų pirma Portugalija pateikė papildomos informacijos ir alternatyvų palyginimą aiškindama savo prielaidą dėl vertės mažinimo 30–50 proc. iki balansinės vertės parduodant paskolas. Portugalija taip pat pateikė galutinius skaičius, susijusius su BIC perimamomis paskolomis, kurių vertė nebuvo žinoma 2012 m. vasario 17 d. pirmą kartą teikiant palyginimą. Ji taip pat išbraukė iš tinkamo likvidavimo scenarijaus su atlygiu tam tikriems subordinuotųjų obligacijų turėtojams susijusias išlaidas, kaip minima (220) dalyje. |
| --- | --- |

(219)

Visų pirma Portugalija pateikė papildomos informacijos ir alternatyvų palyginimą aiškindama savo prielaidą dėl vertės mažinimo 30–50 proc. iki balansinės vertės parduodant paskolas. Portugalija taip pat pateikė galutinius skaičius, susijusius su BIC perimamomis paskolomis, kurių vertė nebuvo žinoma 2012 m. vasario 17 d. pirmą kartą teikiant palyginimą. Ji taip pat išbraukė iš tinkamo likvidavimo scenarijaus su atlygiu tam tikriems subordinuotųjų obligacijų turėtojams susijusias išlaidas, kaip minima (220) dalyje.

| (220) | Komisija mano, kad, atsižvelgiant į dabartinę ekonominę padėtį ir didelį finansinio įsiskolinimo mažinimą bankininkystės sektoriuje, vertės mažinimas parduodant paskolų portfelį yra pagrįstas. Be to, jei paskolos būtų laikomos iki grąžinimo termino, valstybė patirtų finansavimo išlaidas ir turėtų iki paskolų grąžinimo termino prisiimti kredito riziką. Todėl Komisija gali pritarti tam, kad Portugalija siūlo mažinti vertę mažesniu mastu, t. y. [20–50] proc. |
| --- | --- |

(220)

Komisija mano, kad, atsižvelgiant į dabartinę ekonominę padėtį ir didelį finansinio įsiskolinimo mažinimą bankininkystės sektoriuje, vertės mažinimas parduodant paskolų portfelį yra pagrįstas. Be to, jei paskolos būtų laikomos iki grąžinimo termino, valstybė patirtų finansavimo išlaidas ir turėtų iki paskolų grąžinimo termino prisiimti kredito riziką. Todėl Komisija gali pritarti tam, kad Portugalija siūlo mažinti vertę mažesniu mastu, t. y. [20–50] proc.

| (221) | Kalbant apie subordinuotųjų obligacijų turėtojus, Komisija supranta, kad visą 245 mln. EUR sumą sudaro daugelis emisijų. Gali būti [...]. Portugalija teigia, kad, teisiškai įvertinus kiekvienos emisijos sąlygas, [...]. |
| --- | --- |

(221)

Kalbant apie subordinuotųjų obligacijų turėtojus, Komisija supranta, kad visą 245 mln. EUR sumą sudaro daugelis emisijų. Gali būti [...]. Portugalija teigia, kad, teisiškai įvertinus kiekvienos emisijos sąlygas, [...].

| (222) | 3 lentelėje pateikta apskaičiuotųjų įplaukų ir nutekėjimo apžvalga atsižvelgiant į pirmiau (218)–(220) dalyse minėtas pakoreguotas prielaidas. Šiame vertinime atsižvelgiama tik į ribines sąnaudas, susijusias su dviem scenarijais (o ne į jau patirtas išlaidas), ir remiamasi BPN balanso duomenimis pardavimo BIC metu (52).
  3   lentelė


  Pardavimo BIC ir tinkamo likvidavimo scenarijų palyginimas (duomenys mln. EUR) | | Pardavimas BIC | Likvidavimas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IŠLAIDOS |
| 1 | Finansavimo mokėjimas kredito įstaigoms | | [...] (53) |
| 2 | Klientų indėlių mokėjimas | | [...] |
| 3 | Kapitalo didinimas | [...] | |
| 4 | Subordinuotųjų obligacijų turėtojai, neįskaitant nuolatinės emisijos TBC | | [...] |
| | Iš viso išlaidų | [...] | [...] |
| | | Pardavimas BIC | Likvidavimas |
| ĮPLAUKOS |
| 5 | Klientų paskolų pardavimas (2 114 mln. EUR, neįskaitant sumažinimo 30 proc.) | | [...] |
| 6 | Atlygiams skirti grynieji pinigai ir paskolos kredito įstaigoms | | [...] (54) |
| 7 | BPN pardavimo kaina | [...] | |
| 8 | Indėlių pardavimo įmoka – 2 proc. indėlių balanso | | [...] |
| | Iš viso įplaukų | | [...] |
| | APSKAIČIUOTASIS SKIRTUMAS | [...] | [...] |

(222)

3 lentelėje pateikta apskaičiuotųjų įplaukų ir nutekėjimo apžvalga atsižvelgiant į pirmiau (218)–(220) dalyse minėtas pakoreguotas prielaidas. Šiame vertinime atsižvelgiama tik į ribines sąnaudas, susijusias su dviem scenarijais (o ne į jau patirtas išlaidas), ir remiamasi BPN balanso duomenimis pardavimo BIC metu (52).

3   lentelė

Pardavimo BIC ir tinkamo likvidavimo scenarijų palyginimas (duomenys mln. EUR)

Pardavimas BIC

Likvidavimas

IŠLAIDOS

1

Finansavimo mokėjimas kredito įstaigoms

[...] (53)

2

Klientų indėlių mokėjimas

[...]

3

Kapitalo didinimas

[...]

4

Subordinuotųjų obligacijų turėtojai, neįskaitant nuolatinės emisijos TBC

[...]

Iš viso išlaidų

[...]

[...]

Pardavimas BIC

Likvidavimas

ĮPLAUKOS

5

Klientų paskolų pardavimas (2 114 mln. EUR, neįskaitant sumažinimo 30 proc.)

[...]

6

Atlygiams skirti grynieji pinigai ir paskolos kredito įstaigoms

[...] (54)

7

BPN pardavimo kaina

[...]

8

Indėlių pardavimo įmoka – 2 proc. indėlių balanso

[...]

Iš viso įplaukų

[...]

APSKAIČIUOTASIS SKIRTUMAS

[...]

[...]

| (223) | Apskritai tinkamo likvidavimo variantas, pagal kurį valstybė išmokėtų visus indėlius (išskyrus nuolatines obligacijas turinčių subordinuotųjų kreditorių indėlius) ir prisiimtų visą su kredito įstaigomis susijusią riziką, būtų brangesnis nei pardavimas BIC. |
| --- | --- |

(223)

Apskritai tinkamo likvidavimo variantas, pagal kurį valstybė išmokėtų visus indėlius (išskyrus nuolatines obligacijas turinčių subordinuotųjų kreditorių indėlius) ir prisiimtų visą su kredito įstaigomis susijusią riziką, būtų brangesnis nei pardavimas BIC.

| (224) | Komisija pripažįsta, kad kai kurios prielaidos, ypač dėl galimybės susigrąžinti BIC perleistus kreditus, yra netikros. Taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad tinkamas likvidavimas galėtų turėti neigiamą šalutinį poveikį pasitikėjimui visame bankininkystės sektoriuje ir valstybės narės reitingui. |
| --- | --- |

(224)

Komisija pripažįsta, kad kai kurios prielaidos, ypač dėl galimybės susigrąžinti BIC perleistus kreditus, yra netikros. Taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad tinkamas likvidavimas galėtų turėti neigiamą šalutinį poveikį pasitikėjimui visame bankininkystės sektoriuje ir valstybės narės reitingui.

| (225) | Remdamasi turima informacija, Komisija daro išvadą, kad pasirinkus banko restruktūrizavimo variantą, t. y. pardavimą BIC, pagalba apribojama iki mažiausio būtino lygio. |
| --- | --- |

(225)

Remdamasi turima informacija, Komisija daro išvadą, kad pasirinkus banko restruktūrizavimo variantą, t. y. pardavimą BIC, pagalba apribojama iki mažiausio būtino lygio.

| (226) | BPN gavo nemažą pagalbos sumą iki nacionalizavimo ir po jo, kaip minėta (182)–(184) dalyse. Pagalba buvo būtina, kad bankas nežlugtų tiek laiko, kiek reikėjo pasirinktai restruktūrizavimo alternatyvai įgyvendinti: parduoti banko gyvybingas dalis BIC ir vėliau likviduoti blogąjį turtą. Pasibaigus restruktūrizavimo procesui, BPN nebebus nepriklausomas bankas. BIC perimamo mažmeninės bankininkystės verslo balansas sudaro mažiau nei 35 proc. BPN balanso iki nacionalizavimo. Dabartinėmis rinkos sąlygomis šios priemonės (ir visų pirma nemažmeninės bankininkystės turto perleidimas SPĮ) yra glaudžiai susijusios su banko gyvybingumu rinkoje. Verslas ir veikla, išskyrus mažmeninę bankininkystę, perleista SPĮ planuojant vėliau juos likviduoti. Komisija pripažįsta, kad ilgas delsimas restruktūrizuojant BPN yra susijęs su išskirtinėmis aplinkybėmis, kurios paveikė Portugalijos ekonomiką ir dėl kurių 2011 m. gegužės 17 d. pasirašytas susitarimo memorandumas. |
| --- | --- |

(226)

BPN gavo nemažą pagalbos sumą iki nacionalizavimo ir po jo, kaip minėta (182)–(184) dalyse. Pagalba buvo būtina, kad bankas nežlugtų tiek laiko, kiek reikėjo pasirinktai restruktūrizavimo alternatyvai įgyvendinti: parduoti banko gyvybingas dalis BIC ir vėliau likviduoti blogąjį turtą. Pasibaigus restruktūrizavimo procesui, BPN nebebus nepriklausomas bankas. BIC perimamo mažmeninės bankininkystės verslo balansas sudaro mažiau nei 35 proc. BPN balanso iki nacionalizavimo. Dabartinėmis rinkos sąlygomis šios priemonės (ir visų pirma nemažmeninės bankininkystės turto perleidimas SPĮ) yra glaudžiai susijusios su banko gyvybingumu rinkoje. Verslas ir veikla, išskyrus mažmeninę bankininkystę, perleista SPĮ planuojant vėliau juos likviduoti. Komisija pripažįsta, kad ilgas delsimas restruktūrizuojant BPN yra susijęs su išskirtinėmis aplinkybėmis, kurios paveikė Portugalijos ekonomiką ir dėl kurių 2011 m. gegužės 17 d. pasirašytas susitarimo memorandumas.

| (227) | Kaip Komisija minėjo 2011 m. spalio 24 d. sprendime, be prieš pardavimą BPN skirtų priemonių, BIC reikalauja papildomų priemonių, minimų ix dalyje. |
| --- | --- |

(227)

Kaip Komisija minėjo 2011 m. spalio 24 d. sprendime, be prieš pardavimą BPN skirtų priemonių, BIC reikalauja papildomų priemonių, minimų ix dalyje.

| (228) | 2011 m. spalio 24 d. sprendime Komisija pateikė klausimą, ar BIC prašoma kapitalo injekcija yra minimali gyvybingumui užtikrinti būtina suma. Atsižvelgiant į 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme prašomus balanso pataisymus ir 2011 m. birželio mėn. BPN finansines ataskaitas, Portugalijos vertinimu, [200–400] mln. EUR kapitalo lygis atitinka [10–18] proc. I lygio pagrindinį kapitalą. |
| --- | --- |

(228)

2011 m. spalio 24 d. sprendime Komisija pateikė klausimą, ar BIC prašoma kapitalo injekcija yra minimali gyvybingumui užtikrinti būtina suma. Atsižvelgiant į 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme prašomus balanso pataisymus ir 2011 m. birželio mėn. BPN finansines ataskaitas, Portugalijos vertinimu, [200–400] mln. EUR kapitalo lygis atitinka [10–18] proc. I lygio pagrindinį kapitalą.

| (229) | Portugalija teigia, kad kapitalo lygis nustatytas remiantis konkurso rezultatais, taip pat atsižvelgiant į kainą, kurią BIC sumokės valstybei (40 mln. EUR). Tai pagrįstas požiūris, turint omenyje išlaidas, susijusias su banko perorientavimu į pagrindinę veiklos sritį ir būtinybe išlaikyti pakankamą papildomą kapitalą. Portugalija mano, jog papildomo kapitalo pakanka tam, kad būtų išlaikytas pakankamas akcinio kapitalo lygis, ypač pirmaisiais integravimo metais, taip pat atsižvelgiant į BPN neigiamą reputaciją ir Portugalijos sunkią ekonominę padėtį. |
| --- | --- |

(229)

Portugalija teigia, kad kapitalo lygis nustatytas remiantis konkurso rezultatais, taip pat atsižvelgiant į kainą, kurią BIC sumokės valstybei (40 mln. EUR). Tai pagrįstas požiūris, turint omenyje išlaidas, susijusias su banko perorientavimu į pagrindinę veiklos sritį ir būtinybe išlaikyti pakankamą papildomą kapitalą. Portugalija mano, jog papildomo kapitalo pakanka tam, kad būtų išlaikytas pakankamas akcinio kapitalo lygis, ypač pirmaisiais integravimo metais, taip pat atsižvelgiant į BPN neigiamą reputaciją ir Portugalijos sunkią ekonominę padėtį.

| (230) | Reikėtų pabrėžti, kad pagal 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą apskaičiuota, kad ketvirtųjų metų po pardavimo pabaigoje kapitalo pakankamumo koeficientas sieks [8–12] proc., o pagal mažiau palankų scenarijų – [7–11] proc. (truputį mažiau nei Portugalijos įstatymuose įtvirtintas 10 proc. minimalus reikalavimas). |
| --- | --- |

(230)

Reikėtų pabrėžti, kad pagal 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą apskaičiuota, kad ketvirtųjų metų po pardavimo pabaigoje kapitalo pakankamumo koeficientas sieks [8–12] proc., o pagal mažiau palankų scenarijų – [7–11] proc. (truputį mažiau nei Portugalijos įstatymuose įtvirtintas 10 proc. minimalus reikalavimas).

| (231) | Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad [10–18] proc. I lygio pagrindinį kapitalą atitinkantis kapitalo lygis nustatytas remiantis konkurso rezultatais ir yra būtinas banko gyvybingumui užtikrinti pagal 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(231)

Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad [10–18] proc. I lygio pagrindinį kapitalą atitinkantis kapitalo lygis nustatytas remiantis konkurso rezultatais ir yra būtinas banko gyvybingumui užtikrinti pagal 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą.

| (232) | Komisija taip pat palankiai vertina tai, kad bendrajame susitarime su BIC yra BIC įsipareigojimas penkerius metus nemokėti dividendų ar kitų sumų BPN akcininkams. Šio įsipareigojimo tikslas – užtikrinti, kad BPN skirtas kapitalas liks banke ir nebus iš karto išmokėtas akcininkams. |
| --- | --- |

(232)

Komisija taip pat palankiai vertina tai, kad bendrajame susitarime su BIC yra BIC įsipareigojimas penkerius metus nemokėti dividendų ar kitų sumų BPN akcininkams. Šio įsipareigojimo tikslas – užtikrinti, kad BPN skirtas kapitalas liks banke ir nebus iš karto išmokėtas akcininkams.

| (233) | Tačiau BIC perimamas galutinis turtas neatitinka to, kas numatyta 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme, ir BIC taip pat pasilieka teisę grąžinti nepelningas paskolas. Todėl Komisija mano, jog, siekiant užtikrinti minimalią pagalbą, mažinant pagal riziką įvertintą turtą dėl paskolų restitucijos valstybei reikėtų atitinkamai mažinti kapitalą, kad toks kapitalo mažinimas atitiktų pagal riziką įvertinto turto mažinimą [10–18] proc. Kapitalas gali būti mažinamas mažinant valstybei perleidžiamų paskolų vertę iki balansinės vertės. |
| --- | --- |

(233)

Tačiau BIC perimamas galutinis turtas neatitinka to, kas numatyta 2011 m. liepos 20 d. BIC pasiūlyme, ir BIC taip pat pasilieka teisę grąžinti nepelningas paskolas. Todėl Komisija mano, jog, siekiant užtikrinti minimalią pagalbą, mažinant pagal riziką įvertintą turtą dėl paskolų restitucijos valstybei reikėtų atitinkamai mažinti kapitalą, kad toks kapitalo mažinimas atitiktų pagal riziką įvertinto turto mažinimą [10–18] proc. Kapitalas gali būti mažinamas mažinant valstybei perleidžiamų paskolų vertę iki balansinės vertės.

| (234) | Komisija pabrėžia, jog BIC siūlo užtikrinti, kad jungtinis subjektas galėtų išlaikyti [10–18] proc. I lygio pagrindinio kapitalo tuo atveju, jei jis perleistų nepelningas paskolas, suteikiant naują kreditą ekonomikai. Komisija mano, kad pritaikius šią priemonę pagalba nebūtų minimali dėl tokių priežasčių. Pirma, BIC nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas prieš pardavimą neviršytų [10–18] proc. pardavimo dieną. Todėl BPN susijungus su BIC jungtinio subjekto I lygio pagrindinis kapitalas iš karto sumažėtų (kaip minėta 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane). Be to, jei po susijungimo jungtinis subjektas išlaikytų [10–18] proc. I lygio pagrindinio kapitalo, jo kapitalizavimas viršytų paties BIC prognozuotą lygį. Antra, 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane jau atsižvelgiama į naujas paskolas ekonomikai, ir tam (labai aukštas) BPN [10–18] proc. I lygio pagrindinis kapitalas pardavimo metu laikomas pakankamu. Todėl nereikia skirti dar daugiau kapitalo naujoms paskoloms suteikti nei numatyta 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane. Šiuo požiūriu Komisija palankiai vertina Portugalijos įsipareigojimą, kad BPN I lygio pagrindinis kapitalas pardavimo „Banco BIC“ dieną neviršys [10–18] proc. ir kad, po pardavimo perleidus nepelningas paskolas valstybei, „Banco BIC“ arba jungtinis subjektas perleis valstybei ar valstybės kontroliuojamam subjektui bet kokį su šiomis paskolomis susijusį kapitalą, atitinkantį [10–18] proc. paskolų pagal riziką įvertinto turto. |
| --- | --- |

(234)

Komisija pabrėžia, jog BIC siūlo užtikrinti, kad jungtinis subjektas galėtų išlaikyti [10–18] proc. I lygio pagrindinio kapitalo tuo atveju, jei jis perleistų nepelningas paskolas, suteikiant naują kreditą ekonomikai. Komisija mano, kad pritaikius šią priemonę pagalba nebūtų minimali dėl tokių priežasčių. Pirma, BIC nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas prieš pardavimą neviršytų [10–18] proc. pardavimo dieną. Todėl BPN susijungus su BIC jungtinio subjekto I lygio pagrindinis kapitalas iš karto sumažėtų (kaip minėta 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane). Be to, jei po susijungimo jungtinis subjektas išlaikytų [10–18] proc. I lygio pagrindinio kapitalo, jo kapitalizavimas viršytų paties BIC prognozuotą lygį. Antra, 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane jau atsižvelgiama į naujas paskolas ekonomikai, ir tam (labai aukštas) BPN [10–18] proc. I lygio pagrindinis kapitalas pardavimo metu laikomas pakankamu. Todėl nereikia skirti dar daugiau kapitalo naujoms paskoloms suteikti nei numatyta 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane. Šiuo požiūriu Komisija palankiai vertina Portugalijos įsipareigojimą, kad BPN I lygio pagrindinis kapitalas pardavimo „Banco BIC“ dieną neviršys [10–18] proc. ir kad, po pardavimo perleidus nepelningas paskolas valstybei, „Banco BIC“ arba jungtinis subjektas perleis valstybei ar valstybės kontroliuojamam subjektui bet kokį su šiomis paskolomis susijusį kapitalą, atitinkantį [10–18] proc. paskolų pagal riziką įvertinto turto.

| (235) | Be to, komunikate dėl restruktūrizavimo teigiama, jog draudimas įsigyti akcijų kitose įmonėse yra būtinas, kad pagalba būtų minimali. Komunikato dėl restruktūrizavimo 23 punkte aiškiai pasakyta, kad „įmonei neturėtų būti suteiktos viešosios lėšos, kurios galėtų būti panaudotos su restruktūrizavimo procesu nesusijusiai rinką iškreipiančiai veiklai finansuoti. Pavyzdžiui, valstybės pagalba negali būti finansuojamas akcijų kitose įmonėse įsigijimas arba naujos investicijos, išskyrus atvejus, kai tai būtina įmonės gyvybingumui atkurti“. |
| --- | --- |

(235)

Be to, komunikate dėl restruktūrizavimo teigiama, jog draudimas įsigyti akcijų kitose įmonėse yra būtinas, kad pagalba būtų minimali. Komunikato dėl restruktūrizavimo 23 punkte aiškiai pasakyta, kad „įmonei neturėtų būti suteiktos viešosios lėšos, kurios galėtų būti panaudotos su restruktūrizavimo procesu nesusijusiai rinką iškreipiančiai veiklai finansuoti. Pavyzdžiui, valstybės pagalba negali būti finansuojamas akcijų kitose įmonėse įsigijimas arba naujos investicijos, išskyrus atvejus, kai tai būtina įmonės gyvybingumui atkurti“.

| (236) | Komisija pabrėžia, kad jau 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane minėta, kad jungtinis subjektas taps gyvybingu subjektu, kurio nuosavas kapitalas bus pakankamai pelningas ir kuris galbūt net turės pelno. Gyvybingumui atkurti nebūtina nieko įsigyti. Atvirkščiai, Komisija mano, jog draudžiant ką nors įsigyti užtikrinama, kad restruktūrizavimui būtinas kapitalas liktų banke, taip skatinant banko gyvybingumo atkūrimą. Šiuo klausimu Komisija mano, kad Portugalijos įsipareigojimas sugriežtinti įsigijimų draudimą yra būtinas siekiant užtikrinti, kad restruktūrizavimo pagalba būtų suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(236)

Komisija pabrėžia, kad jau 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane minėta, kad jungtinis subjektas taps gyvybingu subjektu, kurio nuosavas kapitalas bus pakankamai pelningas ir kuris galbūt net turės pelno. Gyvybingumui atkurti nebūtina nieko įsigyti. Atvirkščiai, Komisija mano, jog draudžiant ką nors įsigyti užtikrinama, kad restruktūrizavimui būtinas kapitalas liktų banke, taip skatinant banko gyvybingumo atkūrimą. Šiuo klausimu Komisija mano, kad Portugalijos įsipareigojimas sugriežtinti įsigijimų draudimą yra būtinas siekiant užtikrinti, kad restruktūrizavimo pagalba būtų suderinama su vidaus rinka.

| (237) | Kalbant apie nuosavą įnašą, komunikate dėl restruktūrizavimo reikalaujama su restruktūrizavimu susijusias išlaidas prisiimti ne tik valstybei, bet ir buvusiems investuotojams į banką bei akcininkams. Šiuo reikalavimu užtikrinama, kad sanuojami bankai prisiimtų reikiamą atsakomybę už savo elgesio praeityje pasekmes ir kad būtų sukurtos tinkamos paskatos jų elgsenai ateityje. |
| --- | --- |

(237)

Kalbant apie nuosavą įnašą, komunikate dėl restruktūrizavimo reikalaujama su restruktūrizavimu susijusias išlaidas prisiimti ne tik valstybei, bet ir buvusiems investuotojams į banką bei akcininkams. Šiuo reikalavimu užtikrinama, kad sanuojami bankai prisiimtų reikiamą atsakomybę už savo elgesio praeityje pasekmes ir kad būtų sukurtos tinkamos paskatos jų elgsenai ateityje.

| (238) | Šiuo atveju Komisija palankiai vertina tai, kad akcininkai be jokios kompensacijos neteko savo dalies banke. Taip jie prisiima pakankamą naštos dalį banke, kurio vertė, Portugalijos paskirtų dviejų nepriklausomų subjektų vertinimu, buvo neigiama. Komisija taip pat palankiai žiūri į tai, kad nacionalizuojant BPN pakeista jo valdyba. |
| --- | --- |

(238)

Šiuo atveju Komisija palankiai vertina tai, kad akcininkai be jokios kompensacijos neteko savo dalies banke. Taip jie prisiima pakankamą naštos dalį banke, kurio vertė, Portugalijos paskirtų dviejų nepriklausomų subjektų vertinimu, buvo neigiama. Komisija taip pat palankiai žiūri į tai, kad nacionalizuojant BPN pakeista jo valdyba.

| (239) | Tačiau Komisija pabrėžia, kad 245 mln. EUR vertės subordinuotųjų obligacijų turėtojai liks privatizuojamame banke ir galbūt tebegaus atkarpas. |
| --- | --- |

(239)

Tačiau Komisija pabrėžia, kad 245 mln. EUR vertės subordinuotųjų obligacijų turėtojai liks privatizuojamame banke ir galbūt tebegaus atkarpas.

| (240) | Kaip minėta komunikato dėl restruktūrizavimo 26 punkte, „bankai neturėtų naudoti valstybės pagalbos nuosavoms lėšoms (nuosavam kapitalui ir subordinuotajai skolai) atlyginti, kai ši veikla neduoda pakankamo pelno“. |
| --- | --- |

(240)

Kaip minėta komunikato dėl restruktūrizavimo 26 punkte, „bankai neturėtų naudoti valstybės pagalbos nuosavoms lėšoms (nuosavam kapitalui ir subordinuotajai skolai) atlyginti, kai ši veikla neduoda pakankamo pelno“.

| (241) | Kalbant apie BPN restruktūrizavimo laikotarpį, BPN neatitiko Komisijos mišrių kapitalo priemonių politikos, kaip numatyta komunikato dėl restruktūrizavimo 26 punkte. Komisija paaiškino, kad vykdant restruktūrizavimą pagalbą gaunančio banko savo nuožiūra atliekamas nuostolių padengimas (pavyzdžiui, išlaisvinant rezervus arba sumažinant nuosavą kapitalą), siekiant užtikrinti dividendų ir atkarpų už mokėtiną subordinuotąją skolą mokėjimą, iš esmės yra nesuderinamas su naštos pasidalijimo tikslu. Komisija pabrėžia, kad atkarpų mokėjimas neatitinka šio principo ir turėtų būti kompensuojamas vykdant nuodugnesnį restruktūrizavimą (55). |
| --- | --- |

(241)

Kalbant apie BPN restruktūrizavimo laikotarpį, BPN neatitiko Komisijos mišrių kapitalo priemonių politikos, kaip numatyta komunikato dėl restruktūrizavimo 26 punkte. Komisija paaiškino, kad vykdant restruktūrizavimą pagalbą gaunančio banko savo nuožiūra atliekamas nuostolių padengimas (pavyzdžiui, išlaisvinant rezervus arba sumažinant nuosavą kapitalą), siekiant užtikrinti dividendų ir atkarpų už mokėtiną subordinuotąją skolą mokėjimą, iš esmės yra nesuderinamas su naštos pasidalijimo tikslu. Komisija pabrėžia, kad atkarpų mokėjimas neatitinka šio principo ir turėtų būti kompensuojamas vykdant nuodugnesnį restruktūrizavimą (55).

| (242) | Komisija mano, kad plataus užmojo banko restruktūrizavimas gali būti pakankamas naštos pasidalijimo trūkumui kompensuoti. |
| --- | --- |

(242)

Komisija mano, kad plataus užmojo banko restruktūrizavimas gali būti pakankamas naštos pasidalijimo trūkumui kompensuoti.

| (243) | Tačiau šiuo metu bankas parduodamas, todėl iki 2016 m. gruodžio 31 d. būtina uždrausti teikti reikalavimus banko kapitalo akcininkams prisiimti minimalią naštos dalį. |
| --- | --- |

(243)

Tačiau šiuo metu bankas parduodamas, todėl iki 2016 m. gruodžio 31 d. būtina uždrausti teikti reikalavimus banko kapitalo akcininkams prisiimti minimalią naštos dalį.

| (244) | Šiuo klausimu Komisija primena Portugalijos įsipareigojimą, kad, padedant restruktūrizuoti BPN, „Banco BIC“, jungtinis subjektas ir Portugalija iki 2016 m. gruodžio 31 d. nesinaudos pirkimo pasirinkimo sandorių teisėmis, susijusiomis su BPN iki pardavimo datos išleista subordinuotąja skola. |
| --- | --- |

(244)

Šiuo klausimu Komisija primena Portugalijos įsipareigojimą, kad, padedant restruktūrizuoti BPN, „Banco BIC“, jungtinis subjektas ir Portugalija iki 2016 m. gruodžio 31 d. nesinaudos pirkimo pasirinkimo sandorių teisėmis, susijusiomis su BPN iki pardavimo datos išleista subordinuotąja skola.

| (245) | Komisija pabrėžia, kad pirmiau (182)–(184) dalyse kiekvienos minėtos priemonės, ypač garantijų, kapitalo injekcijos ir turto perleidimo SPĮ, atlyginimas neatitinka tam tikrų Komisijos komunikatų. |
| --- | --- |

(245)

Komisija pabrėžia, kad pirmiau (182)–(184) dalyse kiekvienos minėtos priemonės, ypač garantijų, kapitalo injekcijos ir turto perleidimo SPĮ, atlyginimas neatitinka tam tikrų Komisijos komunikatų.

| (246) | Valstybės garantijų kaina nustatyta 20 bazinių punktų, gerokai žemiau lygio, nustatyto Komisijos taisykles taikant finansų įstaigų išleistiems įsipareigojimams suteiktų valstybės garantijų atlyginimo srityje. |
| --- | --- |

(246)

Valstybės garantijų kaina nustatyta 20 bazinių punktų, gerokai žemiau lygio, nustatyto Komisijos taisykles taikant finansų įstaigų išleistiems įsipareigojimams suteiktų valstybės garantijų atlyginimo srityje.

| (247) | 2012 m. vasario mėn. padaryta 600 mln. EUR kapitalo injekcija į BPN aiškiai nėra atlyginimas, atitinkantis komunikatą dėl rekapitalizavimo. Tikrai, Portugalijos valdžios institucijos nesitiki atlygio už kapitalo injekciją. Iš tikrųjų kapitalo injekcija buvo padaryta, kad būtų įmanoma parduoti banką neigiama kaina. |
| --- | --- |

(247)

2012 m. vasario mėn. padaryta 600 mln. EUR kapitalo injekcija į BPN aiškiai nėra atlyginimas, atitinkantis komunikatą dėl rekapitalizavimo. Tikrai, Portugalijos valdžios institucijos nesitiki atlygio už kapitalo injekciją. Iš tikrųjų kapitalo injekcija buvo padaryta, kad būtų įmanoma parduoti banką neigiama kaina.

| (248) | Kalbant apie turto perleidimą SPĮ balansine verte, Komisija teoriškai pripažįsta, kad perleidžiant turtą trims SPĮ siekiama apsaugoti BPN gyvybingumą ir užtikrinti galimybę jį parduoti, bet perleidimas balansine verte siejamas su pagalba, kuri neatitinka komunikato dėl sumažėjusios vertės turto pagrindinių reikalavimų. Visų pirma turto perleidimas vyko balansine verte gerokai viršijant turto tikrąją ekonominę vertę ir neskiriant atlyginimo valstybei. Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto pripažįstama, kad restruktūrizuojant banką iš esmės galima atitaisyti galimą komunikato pagrindinių kriterijų, įskaitant kainodaros kriterijus, nevykdymą. Esminis BPN restruktūrizavimas yra aspektas, kuriuo remdamasi Komisija galėtų manyti, kad priemonė atitinka komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto. Taigi, turto perleidimą SPĮ būtų galima vertinti kaip esminio restruktūrizavimo dalį, kartu atsižvelgiant į visas kitas BPN skirtas priemones. |
| --- | --- |

(248)

Kalbant apie turto perleidimą SPĮ balansine verte, Komisija teoriškai pripažįsta, kad perleidžiant turtą trims SPĮ siekiama apsaugoti BPN gyvybingumą ir užtikrinti galimybę jį parduoti, bet perleidimas balansine verte siejamas su pagalba, kuri neatitinka komunikato dėl sumažėjusios vertės turto pagrindinių reikalavimų. Visų pirma turto perleidimas vyko balansine verte gerokai viršijant turto tikrąją ekonominę vertę ir neskiriant atlyginimo valstybei. Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto pripažįstama, kad restruktūrizuojant banką iš esmės galima atitaisyti galimą komunikato pagrindinių kriterijų, įskaitant kainodaros kriterijus, nevykdymą. Esminis BPN restruktūrizavimas yra aspektas, kuriuo remdamasi Komisija galėtų manyti, kad priemonė atitinka komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto. Taigi, turto perleidimą SPĮ būtų galima vertinti kaip esminio restruktūrizavimo dalį, kartu atsižvelgiant į visas kitas BPN skirtas priemones.

| (249) | Komunikato dėl restruktūrizavimo 25 punkte nustatyta, kad bet koks nukrypimas nuo tinkamo naštos pasidalijimo ex ante, kuris finansinio stabilumo sumetimais išskirtinai galėjo būti leistas sanavimo etape, turi būti kompensuotas papildomu įnašu vėlesniame restruktūrizavimo etape, pavyzdžiui, lėšų susigrąžinimo išlygų pavidalu ir (arba) didesnės apimties restruktūrizavimu, įskaitant papildomas konkurencijos iškraipymą ribojančias priemones. |
| --- | --- |

(249)

Komunikato dėl restruktūrizavimo 25 punkte nustatyta, kad bet koks nukrypimas nuo tinkamo naštos pasidalijimo ex ante, kuris finansinio stabilumo sumetimais išskirtinai galėjo būti leistas sanavimo etape, turi būti kompensuotas papildomu įnašu vėlesniame restruktūrizavimo etape, pavyzdžiui, lėšų susigrąžinimo išlygų pavidalu ir (arba) didesnės apimties restruktūrizavimu, įskaitant papildomas konkurencijos iškraipymą ribojančias priemones.

| (250) | Komisija mano, kad BPN restruktūrizavimas yra pakankamos apimties. Ji pirmiausia pabrėžia, kad bankas yra nedidelis. Pasibaigus restruktūrizavimo procesui, BPN nebebus nepriklausomas bankas. BIC perimamo mažmeninės bankininkystės verslo balansas sudaro mažiau nei 35 proc. BPN balanso iki nacionalizavimo. Visų verslo ir veiklos sričių, išskyrus mažmeninę bankininkystę, atsikratyta visam. |
| --- | --- |

(250)

Komisija mano, kad BPN restruktūrizavimas yra pakankamos apimties. Ji pirmiausia pabrėžia, kad bankas yra nedidelis. Pasibaigus restruktūrizavimo procesui, BPN nebebus nepriklausomas bankas. BIC perimamo mažmeninės bankininkystės verslo balansas sudaro mažiau nei 35 proc. BPN balanso iki nacionalizavimo. Visų verslo ir veiklos sričių, išskyrus mažmeninę bankininkystę, atsikratyta visam.

| (251) | Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad naštos pasidalijimas yra pakankamas, turint omenyje didelės apimties BPN restruktūrizavimą. |
| --- | --- |

(251)

Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad naštos pasidalijimas yra pakankamas, turint omenyje didelės apimties BPN restruktūrizavimą.

6.3.3.   Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės

| (252) | Kalbant apie konkurencijos iškraipymą ribojančias priemones, komunikate dėl restruktūrizavimo numatyta, kad tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-iose) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatumų. |
| --- | --- |

(252)

Kalbant apie konkurencijos iškraipymą ribojančias priemones, komunikate dėl restruktūrizavimo numatyta, kad tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-iose) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatumų.

| (253) | Nors BPN gautos pagalbos suma yra didelė, reikėtų atsižvelgti į ribotą BPN dydį. Kaip nurodyta komunikato dėl restruktūrizavimo 32 punkte, Komisija išanalizuos galimą pagalbos poveikį rinkai, kurioje pagalbą gaunantis bankas veikia po restruktūrizavimo. Visų pirma bus ištirtas gyvybingu tapusio banko dydis ir santykinė jo svarba rinkoje. |
| --- | --- |

(253)

Nors BPN gautos pagalbos suma yra didelė, reikėtų atsižvelgti į ribotą BPN dydį. Kaip nurodyta komunikato dėl restruktūrizavimo 32 punkte, Komisija išanalizuos galimą pagalbos poveikį rinkai, kurioje pagalbą gaunantis bankas veikia po restruktūrizavimo. Visų pirma bus ištirtas gyvybingu tapusio banko dydis ir santykinė jo svarba rinkoje.

| (254) | Šiuo klausimu Komisija pabrėžia, kad BPN nebebus tas pats ekonominės veiklos vykdytojas, koks jis buvo prieš valstybės intervenciją (56). Jis buvo nacionalizuotas ir iš esmės restruktūrizuotas. Todėl rinkoje konkuruos daug mažesnis bankas. |
| --- | --- |

(254)

Šiuo klausimu Komisija pabrėžia, kad BPN nebebus tas pats ekonominės veiklos vykdytojas, koks jis buvo prieš valstybės intervenciją (56). Jis buvo nacionalizuotas ir iš esmės restruktūrizuotas. Todėl rinkoje konkuruos daug mažesnis bankas.

| (255) | 2008 m. pabaigoje BPN buvo septintoji pagal balanso dydį finansų įstaiga Portugalijoje. Po nacionalizavimo bankas tapo mažesnis, ypač dėl indėlių nutekėjimo. Nuo 2011 m. vidurio jis užima 12 vietą, ir jo rinkos dalis indėlių ir paskolų sektoriuose neviršija 1 procento. 2008–2011 m. indėlių ir paskolų sumažėjo beveik perpus. |
| --- | --- |

(255)

2008 m. pabaigoje BPN buvo septintoji pagal balanso dydį finansų įstaiga Portugalijoje. Po nacionalizavimo bankas tapo mažesnis, ypač dėl indėlių nutekėjimo. Nuo 2011 m. vidurio jis užima 12 vietą, ir jo rinkos dalis indėlių ir paskolų sektoriuose neviršija 1 procento. 2008–2011 m. indėlių ir paskolų sumažėjo beveik perpus.

| (256) | Savo pastabose dėl 2011 m. spalio 24 d. sprendimo Portugalija pirmiausia teigė, kad jau iki nacionalizavimo BPN rinkos dalis buvo apie [1–2] proc. Antra, po nacionalizavimo BPN iš esmės restruktūrizuotas ir buvo dar labiau mažinamas. Trečia, net ir susijungus su BIC, naujasis jungtinis subjektas turės mažiau nei [< 1] proc. rinkos dalį Portugalijoje, nes šiuo metu BPN rinkos dalis yra apie [< 1] proc. klientų kreditų ir indėlių sektoriuose, o BIC rinkos dalys yra apie [< 1] proc. paskolų sektoriuje ir [< 1] proc. indėlių sektoriuje. |
| --- | --- |

(256)

Savo pastabose dėl 2011 m. spalio 24 d. sprendimo Portugalija pirmiausia teigė, kad jau iki nacionalizavimo BPN rinkos dalis buvo apie [1–2] proc. Antra, po nacionalizavimo BPN iš esmės restruktūrizuotas ir buvo dar labiau mažinamas. Trečia, net ir susijungus su BIC, naujasis jungtinis subjektas turės mažiau nei [< 1] proc. rinkos dalį Portugalijoje, nes šiuo metu BPN rinkos dalis yra apie [< 1] proc. klientų kreditų ir indėlių sektoriuose, o BIC rinkos dalys yra apie [< 1] proc. paskolų sektoriuje ir [< 1] proc. indėlių sektoriuje.

| (257) | Komisija taip pat pabrėžia, kad bankininkystės verslo pardavimas konkurso tvarka leido konkurentams įsigyti BPN pavadinimą ir verslą, kartu ribojant konkurencijos iškraipymą. |
| --- | --- |

(257)

Komisija taip pat pabrėžia, kad bankininkystės verslo pardavimas konkurso tvarka leido konkurentams įsigyti BPN pavadinimą ir verslą, kartu ribojant konkurencijos iškraipymą.

| (258) | Komisija taip pat palankiai vertina dividendų politiką, kaip aprašyta (ix dalies xiii punkte). |
| --- | --- |

(258)

Komisija taip pat palankiai vertina dividendų politiką, kaip aprašyta (ix dalies xiii punkte).

| (259) | Be to, komunikato dėl restruktūrizavimo 44 punkte taip pat minima, kad vykdydami savo finansinių pasiūlymų rinkodarą bankai negali valstybės parama pasinaudoti kaip konkurenciniu pranašumu. Komisija palankiai vertina Portugalijos įsipareigojimą, kad BIC nesinaudos valstybės pagalba rinkodaros kampanijų ir reklamos investuotojams tikslais. |
| --- | --- |

(259)

Be to, komunikato dėl restruktūrizavimo 44 punkte taip pat minima, kad vykdydami savo finansinių pasiūlymų rinkodarą bankai negali valstybės parama pasinaudoti kaip konkurenciniu pranašumu. Komisija palankiai vertina Portugalijos įsipareigojimą, kad BIC nesinaudos valstybės pagalba rinkodaros kampanijų ir reklamos investuotojams tikslais.

| (260) | 2011 m. spalio 24 d. sprendime Komisija išsakė abejonių, ar numatytų priemonių pakaks, atsižvelgiant į didelę pagalbos sumą ir į tai, kad BPN gavo rekapitalizavimo, garantijų ir sumažėjusios vertės turto priemones, už kurias pagal tam tikrų komunikatų reikalavimus nebuvo atlyginta. |
| --- | --- |

(260)

2011 m. spalio 24 d. sprendime Komisija išsakė abejonių, ar numatytų priemonių pakaks, atsižvelgiant į didelę pagalbos sumą ir į tai, kad BPN gavo rekapitalizavimo, garantijų ir sumažėjusios vertės turto priemones, už kurias pagal tam tikrų komunikatų reikalavimus nebuvo atlyginta.

| (261) | Visų pirma Komisija pabrėžia, kad bankas veiktų rinkoje turėdamas pirminį [10–18] proc. I lygio pagrindinį kapitalą, t. y. gerokai daugiau nei reikalaujami minimalūs lygiai: 9 proc. 2011 m. pabaigoje ir 10 proc. 2012 m. pabaigoje. |
| --- | --- |

(261)

Visų pirma Komisija pabrėžia, kad bankas veiktų rinkoje turėdamas pirminį [10–18] proc. I lygio pagrindinį kapitalą, t. y. gerokai daugiau nei reikalaujami minimalūs lygiai: 9 proc. 2011 m. pabaigoje ir 10 proc. 2012 m. pabaigoje.

| (262) | Be to, BIC paprašė teisės per [...] mėnesius parduoti atgal paskolas, kurios bent [...] dienų yra nepelningos (daugiausia iki [...] proc. viso paskolų portfelio nominaliosios vertės). Jis taip pat paprašė išlaikyti CGD skiriamą paramą likvidumui dviem pavidalais. Pirma, pagal komercinių vertybinių popierių programą trejus metus išlaikyti kredito liniją iki [150–500] mln. EUR su valstybės garantija ir CGD įsipareigojimą kredito linijos sąlygas išlaikyti iki [...]. Antra, CGD skirsima nauja kredito linija iki [150–350] mln. EUR indėlių vertės sumažėjimui iki mažiau nei 1,8 mlrd. EUR kompensuoti, nustačius Euribor +[...] bazinių punktų atlygį. |
| --- | --- |

(262)

Be to, BIC paprašė teisės per [...] mėnesius parduoti atgal paskolas, kurios bent [...] dienų yra nepelningos (daugiausia iki [...] proc. viso paskolų portfelio nominaliosios vertės). Jis taip pat paprašė išlaikyti CGD skiriamą paramą likvidumui dviem pavidalais. Pirma, pagal komercinių vertybinių popierių programą trejus metus išlaikyti kredito liniją iki [150–500] mln. EUR su valstybės garantija ir CGD įsipareigojimą kredito linijos sąlygas išlaikyti iki [...]. Antra, CGD skirsima nauja kredito linija iki [150–350] mln. EUR indėlių vertės sumažėjimui iki mažiau nei 1,8 mlrd. EUR kompensuoti, nustačius Euribor +[...] bazinių punktų atlygį.

| (263) | Taip turėtų būti užtikrinta, kad jungtinis subjektas nesinaudotų valstybės pagalba siekdamas augti pasinaudodamas konkurentais ir kad būtų tinkamai sprendžiamos dėl skirtos pagalbos atsiradusio konkurencijos iškraipymo problemos. |
| --- | --- |

(263)

Taip turėtų būti užtikrinta, kad jungtinis subjektas nesinaudotų valstybės pagalba siekdamas augti pasinaudodamas konkurentais ir kad būtų tinkamai sprendžiamos dėl skirtos pagalbos atsiradusio konkurencijos iškraipymo problemos.

| (264) | Atsižvelgdama į sudėtingą padėtį rinkoje ir Portugalijos bankininkystės sektoriuje dėl įvykių, po kurių buvo pasirašytas susitarimo memorandumas, nustatytas griežtas sąlygas, Komisija mano, kad šios likvidumo linijos turės didelį poveikį jungtinio subjekto gebėjimui konkuruoti rinkoje su kitais rinkos dalyviais, negavusiais valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

(264)

Atsižvelgdama į sudėtingą padėtį rinkoje ir Portugalijos bankininkystės sektoriuje dėl įvykių, po kurių buvo pasirašytas susitarimo memorandumas, nustatytas griežtas sąlygas, Komisija mano, kad šios likvidumo linijos turės didelį poveikį jungtinio subjekto gebėjimui konkuruoti rinkoje su kitais rinkos dalyviais, negavusiais valstybės pagalbos.

| (265) | Todėl valstybės pagalbą galima laikyti suderinama tik tuo atveju, jei įgyvendintos pakankamos priemonės, kuriomis užtikrinama, kad valstybės pagalba nebūtų naudojama tokios valstybės paramos negaunantiems konkurentams pakenkti. Valstybės pagalbą gavusiems ir jos negavusiems bankams turėtų būti užtikrintos vienodos sąlygos. Dėl valstybės pagalbos neturėtų susilpnėti pagalbos negaunančių subjektų motyvacija konkuruoti, investuoti ir diegti inovacijas, neturėtų būti kuriamos kliūtys patekti į rinką, galinčios pakenkti tarpvalstybinei veiklai. |
| --- | --- |

(265)

Todėl valstybės pagalbą galima laikyti suderinama tik tuo atveju, jei įgyvendintos pakankamos priemonės, kuriomis užtikrinama, kad valstybės pagalba nebūtų naudojama tokios valstybės paramos negaunantiems konkurentams pakenkti. Valstybės pagalbą gavusiems ir jos negavusiems bankams turėtų būti užtikrintos vienodos sąlygos. Dėl valstybės pagalbos neturėtų susilpnėti pagalbos negaunančių subjektų motyvacija konkuruoti, investuoti ir diegti inovacijas, neturėtų būti kuriamos kliūtys patekti į rinką, galinčios pakenkti tarpvalstybinei veiklai.

| (266) | Būtina užtikrinti, kad jungtinis subjektas nesinaudotų konkurenciniu pranašumu dėl to, kad perleido likvidumo riziką valstybei ir gavo kapitalą. |
| --- | --- |

(266)

Būtina užtikrinti, kad jungtinis subjektas nesinaudotų konkurenciniu pranašumu dėl to, kad perleido likvidumo riziką valstybei ir gavo kapitalą.

| (267) | Pirma, Komisija mano, jog siekiant užtikrinti, kad būtų apribotas konkurencijos iškraipymas, kilęs dėl to, kad banko kapitalo lygis viršija minimalų reikalavimą (žr. (260) dalį), mažinant pagal riziką įvertintą turtą dėl paskolų restitucijos valstybei, reikėtų atitinkamai mažinti kapitalą. Todėl Portugalijos įsipareigojimas dėl BPN didžiausio kapitalo lygio yra būtinas siekiant užtikrinti, kad restruktūrizavimo pagalba būtų suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(267)

Pirma, Komisija mano, jog siekiant užtikrinti, kad būtų apribotas konkurencijos iškraipymas, kilęs dėl to, kad banko kapitalo lygis viršija minimalų reikalavimą (žr. (260) dalį), mažinant pagal riziką įvertintą turtą dėl paskolų restitucijos valstybei, reikėtų atitinkamai mažinti kapitalą. Todėl Portugalijos įsipareigojimas dėl BPN didžiausio kapitalo lygio yra būtinas siekiant užtikrinti, kad restruktūrizavimo pagalba būtų suderinama su vidaus rinka.

| (268) | Antra, Komisija mano, kad su BPN komercinių vertybinių popierių programa susijusios [150–500] mln. EUR kredito linijos trukmė neturėtų būti ilgesnė nei [...] metai. Be to, atlygis už antrąją likvidumo liniją turėtų labiau atitikti rinkos sąlygas ir siekti Euribor +[...] bazinių punktų lygį. Kartu iki 2016 m. gruodžio 31 d. Portugalija turėtų prašyti išankstinio Komisijos pritarimo prieš CGD ar valstybei suteikiant kredito linijas ar garantijas, siekiant užtikrinti, kad šių apribojimų nebūtų vengiama. Šiuo klausimu Komisija atsižvelgia į Portugalijos įsipareigojimus dėl likvidumo linijų; jie yra būtini siekiant užtikrinti, kad restruktūrizavimo pagalba būtų suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(268)

Antra, Komisija mano, kad su BPN komercinių vertybinių popierių programa susijusios [150–500] mln. EUR kredito linijos trukmė neturėtų būti ilgesnė nei [...] metai. Be to, atlygis už antrąją likvidumo liniją turėtų labiau atitikti rinkos sąlygas ir siekti Euribor +[...] bazinių punktų lygį. Kartu iki 2016 m. gruodžio 31 d. Portugalija turėtų prašyti išankstinio Komisijos pritarimo prieš CGD ar valstybei suteikiant kredito linijas ar garantijas, siekiant užtikrinti, kad šių apribojimų nebūtų vengiama. Šiuo klausimu Komisija atsižvelgia į Portugalijos įsipareigojimus dėl likvidumo linijų; jie yra būtini siekiant užtikrinti, kad restruktūrizavimo pagalba būtų suderinama su vidaus rinka.

| (269) | Trečia, komunikate dėl restruktūrizavimo įsigijimų draudimas taip pat siejamas su konkurencijos iškraipymu. Komunikato 39 ir 40 punktuose paaiškinama, kad „valstybės pagalba neturi būti naudojama pakenkti tokios valstybės paramos negaunantiems konkurentams“ ir kad „bankai neturėtų naudoti valstybės pagalbos konkuruojančioms įmonėms įsigyti“. Komisija palankiai vertina (235) dalyje įtvirtintą Portugalijos įsipareigojimą iki 2016 m. gruodžio 31 d. taikyti įsigijimų draudimą. |
| --- | --- |

(269)

Trečia, komunikate dėl restruktūrizavimo įsigijimų draudimas taip pat siejamas su konkurencijos iškraipymu. Komunikato 39 ir 40 punktuose paaiškinama, kad „valstybės pagalba neturi būti naudojama pakenkti tokios valstybės paramos negaunantiems konkurentams“ ir kad „bankai neturėtų naudoti valstybės pagalbos konkuruojančioms įmonėms įsigyti“. Komisija palankiai vertina (235) dalyje įtvirtintą Portugalijos įsipareigojimą iki 2016 m. gruodžio 31 d. taikyti įsigijimų draudimą.

| (270) | Galiausiai BIC teisė vėl perleisti nepelningas paskolas valstybei turėtų baigti galioti [...] ir ne [...] mėnesių po pardavimo datos. Komisija mano, kad BIC turėjo galimybę peržiūrėti BPN paskolas po konkurso pradžios ir ypač po bendrojo susitarimo pasirašymo 2011 m. gruodžio 9 d. Be to, paskolų portfelis jau du kartus buvo išvalytas: 2010 m. gruodžio mėn. perleidus mažiausiai pelningas paskolas SPĮ ir vėliau tai padarė BIC, kai pirkėjas pareikalavo teisės perleisti atgal valstybei papildomas paskolų sumas, kad būtų pasiektas [110–150] proc. paskolų ir indėlių santykis. |
| --- | --- |

(270)

Galiausiai BIC teisė vėl perleisti nepelningas paskolas valstybei turėtų baigti galioti [...] ir ne [...] mėnesių po pardavimo datos. Komisija mano, kad BIC turėjo galimybę peržiūrėti BPN paskolas po konkurso pradžios ir ypač po bendrojo susitarimo pasirašymo 2011 m. gruodžio 9 d. Be to, paskolų portfelis jau du kartus buvo išvalytas: 2010 m. gruodžio mėn. perleidus mažiausiai pelningas paskolas SPĮ ir vėliau tai padarė BIC, kai pirkėjas pareikalavo teisės perleisti atgal valstybei papildomas paskolų sumas, kad būtų pasiektas [110–150] proc. paskolų ir indėlių santykis.

| (271) | Komisija pabrėžia, kad suteikiant BIC papildomą galimybę perleisti atgal paskolas, BIC apsaugomas nuo ekonominės padėties pablogėjimo rizikos. Labai tikėtina, kad bet koks tolesnis nepelningumas bus susijęs su ekonominės padėties pablogėjimu ir todėl turės poveikį visam bankininkystės sektoriui. BIC teisė vėl perleisti nepelningas paskolas valstybei iškraipo konkurenciją, nes kiti bankai neturi tokios galimybės. Todėl galimybė perleisti paskolas atgal galėtų būti suteikiama tik iki [...]. Šiuo požiūriu Komisija palankiai vertina Portugalijos įsipareigojimą laikytis [...] termino. |
| --- | --- |

(271)

Komisija pabrėžia, kad suteikiant BIC papildomą galimybę perleisti atgal paskolas, BIC apsaugomas nuo ekonominės padėties pablogėjimo rizikos. Labai tikėtina, kad bet koks tolesnis nepelningumas bus susijęs su ekonominės padėties pablogėjimu ir todėl turės poveikį visam bankininkystės sektoriui. BIC teisė vėl perleisti nepelningas paskolas valstybei iškraipo konkurenciją, nes kiti bankai neturi tokios galimybės. Todėl galimybė perleisti paskolas atgal galėtų būti suteikiama tik iki [...]. Šiuo požiūriu Komisija palankiai vertina Portugalijos įsipareigojimą laikytis [...] termino.

6.3.4.   Išvada

| (272) | Jei visi 5.2 skirsnyje išdėstyti įsipareigojimai bus tinkamai įgyvendinti, 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane pateikta pakankamai įrodymų, kad jungtinio subjekto ilgalaikis gyvybingumas yra atkurtas, kad užtikrintas pakankamas naštos pasidalijimas ir kad įdiegtos pakankamos nepagrįstą konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės. Todėl Komisija gali teigti, kad 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planas atitinka komunikatą dėl restruktūrizavimo. |
| --- | --- |

(272)

Jei visi 5.2 skirsnyje išdėstyti įsipareigojimai bus tinkamai įgyvendinti, 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo plane pateikta pakankamai įrodymų, kad jungtinio subjekto ilgalaikis gyvybingumas yra atkurtas, kad užtikrintas pakankamas naštos pasidalijimas ir kad įdiegtos pakankamos nepagrįstą konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės. Todėl Komisija gali teigti, kad 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planas atitinka komunikatą dėl restruktūrizavimo.

6.3.5.   Stebėsena

| (273) | Komunikato dėl restruktūrizavimo 46 punkte pasakyta: kad galėtų tikrinti, ar restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai, Komisija prašys valstybių narių teikti reguliarias ir išsamias ataskaitas. Taigi Portugalija turi teikti Komisijai tokias ataskaitas kas pusmetį nuo šio sprendimo datos. |
| --- | --- |

(273)

Komunikato dėl restruktūrizavimo 46 punkte pasakyta: kad galėtų tikrinti, ar restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai, Komisija prašys valstybių narių teikti reguliarias ir išsamias ataskaitas. Taigi Portugalija turi teikti Komisijai tokias ataskaitas kas pusmetį nuo šio sprendimo datos.

7.   Išvada

| (274) | Komisija apgailestauja, kad Portugalija, pažeisdama Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai skyrė valstybės pagalbą, kaip aprašyta 6.1.2 skirsnyje „Valstybės pagalbos kiekybinis įvertinimas“. Tačiau tą pagalbą kartu su kitomis šiame sprendime svarstomomis pagalbos priemonėmis galima laikyti suderinama, jei įgyvendinami 5.2 skirsnyje išdėstyti įsipareigojimai, |
| --- | --- |

(274)

Komisija apgailestauja, kad Portugalija, pažeisdama Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai skyrė valstybės pagalbą, kaip aprašyta 6.1.2 skirsnyje „Valstybės pagalbos kiekybinis įvertinimas“. Tačiau tą pagalbą kartu su kitomis šiame sprendime svarstomomis pagalbos priemonėmis galima laikyti suderinama, jei įgyvendinami 5.2 skirsnyje išdėstyti įsipareigojimai,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Šios Portugalijos taikytos priemonės yra valstybės pagalba:

| i. | CGD iki nacionalizavimo suteiktos paskolos; |
| --- | --- |

i.

CGD iki nacionalizavimo suteiktos paskolos;

| ii. | CGD BPN po nacionalizavimo ir prieš pardavimą suteiktos paskolos ir likvidumo linijos, su valstybės garantija ar be jos; |
| --- | --- |

ii.

CGD BPN po nacionalizavimo ir prieš pardavimą suteiktos paskolos ir likvidumo linijos, su valstybės garantija ar be jos;

| iii. | BPN turto ir įsipareigojimų perleidimas SPĮ balansine verte prieš pardavimą ir po jo; |
| --- | --- |

iii.

BPN turto ir įsipareigojimų perleidimas SPĮ balansine verte prieš pardavimą ir po jo;

| iv. | valstybės kapitalo 2012 m. vasario 15 d. injekcija; |
| --- | --- |

iv.

valstybės kapitalo 2012 m. vasario 15 d. injekcija;

| v. | likvidumo linijos, kurias BIC prašė CGD suteikti jungtiniam subjektui; |
| --- | --- |

v.

likvidumo linijos, kurias BIC prašė CGD suteikti jungtiniam subjektui;

| vi. | BIC teisė perleisti valstybei indėlius, kurių kaina viršija [...] bazinių punktų, arba reikalauti, kad valstybė atlygintų skirtumą; |
| --- | --- |

vi.

BIC teisė perleisti valstybei indėlius, kurių kaina viršija [...] bazinių punktų, arba reikalauti, kad valstybė atlygintų skirtumą;

| vii. | su bylinėjimusi susijusių išlaidų perleidimas valstybei. |
| --- | --- |

vii.

su bylinėjimusi susijusių išlaidų perleidimas valstybei.

2.   Atsižvelgiant į 5.2 skirsnyje išdėstytus įsipareigojimus, 1 dalyje išvardytos pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka.

2 straipsnis

Per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo Portugalija praneša Komisijai apie priemones, kurių ji ėmėsi jam įgyvendinti. Be to, kas pusmetį nuo šio sprendimo datos Portugalija teikia išsamias ataskaitas apie priemones, kurių imtasi jam įgyvendinti.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Portugalijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2012 m. kovo 27 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL C 371, 2011 12 20, p. 14.

1

(2)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

2

(3)  Portugalija, „Susitarimo memorandumas dėl specialiosios ekonominės politikos sąlygos“, 2011 m. gegužės 17 d., http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/mou/2011-05-18-mou-portugal_en.pdf.

3

(4)  Kaip išsamiau aprašyta (52) dalyje, BIC yra nedidelis bankas, Portugalijoje veikiantis nuo 2008 m.

4

(5)  „Pranešimas dėl „Banco Português de Negócios“, 2010 m. vasario 17 d.

5

(6)  Žr., pvz., 2008 m. Portugalijos banko finansinio stabilumo ataskaitos p. 96.

6

(7)  CGD – tai bankas, visiškai priklausantis Portugalijos valstybei.

7

(8)  „Pranešimas dėl „Banco Português de Negócios“, 2010 m. vasario 17 d., p. 4.

8

(9)  Po nacionalizavimo įvertinta, kad vertė sumažėjo „daugiau nei 20 proc. viso BPN tuometinio turto“; žr. 2010 m. rugsėjo 14 d. memorandumą, p. 17.

9

(10)  „Deutsche Bank“ ir „Deloitte“ vertinimais, nacionalizavimo dieną BPN turto ir finansinė vertė buvo neigiama.

10

(11)  2008 m. Portugalijos banko finansinio stabilumo ataskaita, cituojama 2010 m. rugsėjo 14 d. memorandumo p. 16.

11

(12)  Nacionalizavimo įstatymo 2 straipsnio 9 dalis.

12

(13)  Žr. 2010 m. vasario 17 d. Portugalijos valdžios institucijų persiųsto dokumento „Nota: Banco Português de Negócios, S.A.“ p. 3.

13

(14)  2008 m. spalio mėn. CGD pasirašė tris trumpalaikės paskolos susitarimus su BPN: i) 2008 m. spalio 9 d. – 200 mln. EUR sumos su tam tikro turto ir BPN valdomų pastatų hipotekos teisių užstatu; ii) 2008 m. spalio 28 d. – papildomai 15 mln. EUR sumos; ir iii) 2008 m. spalio 29 d. – naujos 20 mln. EUR paskolos. Ketvirtąją trumpalaikę 80 mln. EUR paskolą BPN likvidumui padidinti CGD skyrė 2008 m. lapkričio 3 d. Visoms keturioms paskoloms taikyta 1 mėnesio Euribor norma pridėjus 1 proc. skirtumą, o pagal antrąją, trečiąją ir ketvirtąją paskolas numatytos tos pačios užstato teisės, kaip ir pirmosios 200 mln. EUR paskolos atveju.

14

(15)  Pagal 2010 m. vasario 17 d.„Nota dėl BPN“, susitarimas dėl ELA priemonės pasirašytas 2008 m. spalio 17 d., priemonės vertė padidinta 2008 m. spalio 27 d.

15

(16)  Žr. 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą, p. 32.

16

(17)  Žr. 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą, p. 28.

17

(18)  Specialiosios paskirties įmonių apskaita nuo BPN buvo atskirta 2010 m. gruodžio 31 d., valstybė ją oficialiai perėmė 2012 m. vasario 15 d.

18

(19)  Ministrų Tarybos nutarimas Nr.o 57-B/2010 dėl BPN pakartotinio privatizavimo. BPN privatizavimo teisinę sistemą nustatantis įstatyminis potvarkis patvirtintas 2009 m. lapkričio mėn.

19

o

(20)  Žr. 2012 m. sausio mėn. restruktūrizavimo planą, p. 35.

20

(21)  Žr. Portugalijos banko pranešimas Nr.o 3/2011“, kuriame reikalaujama, kad kredito įstaigos pasiektų 9 proc. I lygio pagrindinio kapitalo konsoliduotojo bazinio lygio iki 2011 m. gruodžio 31 d.

21

o

(22)  Žr. Portugalijos valdžios institucijų atsakymą, pateiktą 2012 m. vasario 17 d., 7 kl.

22

(23)  Konfidencialūs duomenys.

23

(24)  Susitarimo memorandumo 2.10 ir 2.11 punktai.

24

(25)  BPN ir šalys, pageidaujančios naudotis duomenų saugykla, pasirašė memorandumą, kuriuo nustatytos proceso taisyklės.

25

(26)  „Núcleo Estratégico de Investidores“ („NEI“), investuotojų grupė.

26

(27)  Žr. Portugalijos valdžios institucijų persiųstą dokumentą „Plano Revisto“, 2012 m. sausio 20 d., p. 125.

27

(28)  „Minuta de contrato de compra e venda das acções no âmbito da reprivatização do Banco Português de Negócios, S.A.“.

28

(29)  Pagal bendrojo susitarimo 2.5 straipsnio c punktą susitarimas nutraukiamas, jei pardavimas neįvyktų iki 2012 m. kovo 31 d. (jei BIC galės pratęsti tą terminą).

29

(30)  Portugalijos valdžios institucijų vertinimu, BIC norimam lygiui pasiekti būtina kapitalo injekcija būtų maždaug [...] mln. EUR 2011 m. rugsėjo mėn., [...] mln. EUR 2011 m. lapkričio mėn. ir 600 mln. EUR 2012 m. sausio mėn.

30

(31)  SPĮ atskirtos nuo BPN 2012 m. vasario 15 d. ir perleistos valstybei.

31

(32)  Portugalijos valdžios institucijos pabrėžia, kad esamų nepelningų paskolų vertė 2011 m. rugsėjo mėn. siekia [...] mln. EUR, žr. Portugalijos valdžios institucijų persiųstą dokumentą „Plano Revisto“, 2012 m. sausio 20 d., p. 126.

32

(33)  Portugalijos valdžios institucijų teigimu, turimais atidėjimais turėtų būti užtikrinta, kad BIC praktiškai nepasinaudos ta galimybe, nes nepelningos paskolos pirmaisiais metais po pardavimo turėtų padidėti maždaug [...] proc., kad BIC galėtų pasinaudoti šia galimybe.

33

(34)  Ta orientacinė norma galėtų skirtis atsižvelgiant į indėlių trukmę ir valiutą (EURIBOR/LIBOR).

34

(35)  Ši galimybė buvo įtraukta į bendrąjį susitarimą, kad BIC nebūtų primetami nelabai pagrįsti sprendimai, kuriuos priėmė ankstesnė BPN vadovybė.

35

(36)  Vadovaujantis 2011 m. rugsėjo 2 d. Portugalijos valdžios institucijų atsakymu ir 2012 m. sausio 20 d. Portugalijos valdžios institucijų persiųstu dokumentu „Plano Revisto“, p. 126, BIC gali naudotis šia pinigų linija iki trejų metų per ketverių metų apyvartinį laikotarpį.

36

(37)  Portugalijos valdžios institucijų elektroninis laiškas, gautas 2012 m. vasario 17 d., atsakant į 2012 m. vasario 8 d. Komisijos prašymą pateikti informacijos, 17 klausimas. Remiantis šiuo atsakymu, atlikus kapitalo injekciją, atlyginta 210 mln. EUR CGD pinigų rinkos paskolų.

37

(38)  Žr. visų pirma komunikatą „Valstybės pagalbos taisyklių taikymas finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės“, OL C 270, 2008 10 25, p. 8.

38

(39)  Komunikatas „Valstybės pagalbos taisyklių taikymas finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės“, OL C 270, 2008 10 25, p. 8, 51 punktas.

39

(40)  Atsižvelgiant į 2012 m. sausio 20 d. pranešimą, kuriame minima 2008 m. lapkričio 3 d. skirta 80 mln. EUR paskola.

40

(41)  Žr. taip pat Portugalijos banko pranešimą Nr.o 3/2011, kuriame reikalaujama, kad kredito įstaigos pasiektų 9 proc. I lygio pagrindinio kapitalo konsoliduotojo bazinio lygio iki 2011 m. gruodžio 31 d.

41

o

(42)  OL C 10, 2009 1 15, p. 2.

42

(43)  Komisijos komunikatas dėl sumažėjusios vertės turto tvarkymo Bendrijos bankų sektoriuje, OL C 72, 2009 3 26, p. 1.

43

(44)  Komisijos komunikatas dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis, OL C 195, 2009 8 19, p. 9.

44

(45)  Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2012 m. sausio 1 d. bankų priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti, OL C 356, 2011 12 6, p. 7.

45

(46)  2008 m. spalio 29 d. Komisijos sprendimas valstybės pagalbos byloje NN60/2008 – Portugalijos garantijų sistema, OL C 9, 2009 1 14, ir klaidų ištaisymas, OL C 25, 2009 1 31, pratęstas 2010 m. vasario 22 d. Komisijos sprendimu valstybės pagalbos byloje N51/2010, OL C 96, 2010 4 16, dar pratęstas 2010 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimu valstybės pagalbos byloje N315/2010, OL C 283, 2010 10 20, dar pratęstas 2011 m. sausio 21 d. Komisijos sprendimu valstybės pagalbos byloje SA.32158, OL C 111, 2011 4 9, ir dar pratęstas 2011 m. gruodžio 21 d. Komisijos sprendimu valstybės pagalbos byloje SA.34034, dar nepaskelbta.

46

(47)  2012 m. vasario 17 d. Portugalijos pranešimas, II priedas.

47

(48)  Įskaitant 45 ieškinius buvusiai BPN vadovybei, 25 civilines bylas ir 20 baudžiamųjų bylų.

48

(49)  Žr. gegužės 10 d. Portugalijos banko pranešimą Nr. 3/2011, Oficialusis leidinys Nr. 95, II serija.

49

(50)  Žr. komunikato dėl restruktūrizavimo 22 punktą.

50

(51)  Žr. 2006 m. balandžio 6 d. Sprendimą Schmitz-Gotha Fahrzeugwerke GmbH prieš Komisiją, T-17/03, Rink. p. II-1139.

51

Schmitz-Gotha Fahrzeugwerke GmbH prieš Komisiją

(52)  2012 m. vasario 17 d. Portugalijos pranešimas, II priedas.

52

(53)  BIC perimtų skolų kredito įstaigoms vertė prieš valstybės kapitalo injekciją.

53

(54)  BIC perimtų grynųjų pinigų ir paskolų kredito įstaigoms vertė prieš valstybės kapitalo injekciją.

54

(55)  Be kitų, žr. Komisijos sprendimą byloje N 61/2009, „Caja Castilla la Mancha“ sanavimas ir restruktūrizavimas, OL C 289, 2010 10 26, p. 1.

55

„Caja Castilla la Mancha“ sanavimas ir restruktūrizavimas

(56)  Be kitų, žr. Komisijos sprendimą byloje N 61/2009, „Caja Castilla la Mancha“ sanavimas ir restruktūrizavimas, OL C 289, 2010 10 26, p. 1, ir byloje NN 19/2009, Pagalba „Dunfermline Building Society“ restruktūrizuoti, OL C 101, 2007 4 20, p. 7.

56

„Caja Castilla la Mancha“ sanavimas ir restruktūrizavimas

Pagalba „Dunfermline Building Society“ restruktūrizuoti

---

| 30.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 301/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 301/29

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2012 m. birželio 27 d.

dėl valstybės pagalbos Nr. SA.33015 (2012/C) kurią Malta ketina taikyti Air Malta plc.

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 4198)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2012/661/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

atsižvelgdama į sprendimą, kuriuo Komisija nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos SA.33015 (1),

paraginusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal minėtas nuostatas ir atsižvelgdama į tas pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2011 m. gegužės 16 d. raštu Malta pranešė Komisijai apie restruktūrizavimo pagalbą Air Malta plc., teiktiną po jau suteiktos 52 mln. EUR sanavimo pagalbos, kuri buvo patvirtinta 2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos sprendimu N 504/2010 (toliau – sprendimas dėl sanavimo pagalbos). Komisija 2011 m. liepos 5 d. ir rugsėjo 1 d. raštais paprašė pateikti papildomą informaciją, kurią Maltos valdžios institucijos pateikė 2011 m. rugpjūčio 2 d. ir rugsėjo 22 d. raštuose; |
| --- | --- |

(1)

2011 m. gegužės 16 d. raštu Malta pranešė Komisijai apie restruktūrizavimo pagalbą Air Malta plc., teiktiną po jau suteiktos 52 mln. EUR sanavimo pagalbos, kuri buvo patvirtinta 2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos sprendimu N 504/2010 (toliau – sprendimas dėl sanavimo pagalbos). Komisija 2011 m. liepos 5 d. ir rugsėjo 1 d. raštais paprašė pateikti papildomą informaciją, kurią Maltos valdžios institucijos pateikė 2011 m. rugpjūčio 2 d. ir rugsėjo 22 d. raštuose;

| (2) | 2012 m. sausio 25 d. raštu Komisija informavo Maltą apie sprendimą dėl pagalbos pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). 2012 m. kovo 5 d. rašte Malta pateikė pastabas dėl to sprendimo. Komisija 2012 m. kovo 19 d. rašte pateikė papildomų klausimų, į kuriuos Malta atsakė 2012 m. balandžio 19 d. |
| --- | --- |

(2)

2012 m. sausio 25 d. raštu Komisija informavo Maltą apie sprendimą dėl pagalbos pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). 2012 m. kovo 5 d. rašte Malta pateikė pastabas dėl to sprendimo. Komisija 2012 m. kovo 19 d. rašte pateikė papildomų klausimų, į kuriuos Malta atsakė 2012 m. balandžio 19 d.

| (3) | Sprendimas pradėti procedūrą 2012 m. vasario 21 d. paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas. |
| --- | --- |

(3)

Sprendimas pradėti procedūrą 2012 m. vasario 21 d. paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas.

| (4) | Komisija gavo šešių suinteresuotųjų šalių pastabas. Ji perdavė pastabas Maltai, kuriai buvo suteikta galimybė atsakyti; jos pastabos gautos 2012 m. balandžio 27 d. raštu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija gavo šešių suinteresuotųjų šalių pastabas. Ji perdavė pastabas Maltai, kuriai buvo suteikta galimybė atsakyti; jos pastabos gautos 2012 m. balandžio 27 d. raštu.

2.   PRIEMONĖS IR RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANO APRAŠYMAS

2.1   Restruktūrizavimo pagalba

| (5) | Malta pranešė apie paprastųjų akcijų forma suteiktą 130 mln. EUR restruktūrizavimo pagalbą Air Malta, įskaitant patvirtintos 52 mln. EUR sanavimo pagalbos, kuri išlieka kaip skola, konvertavimą į paprastąsias akcijas, remiantis toliau apibūdintu restruktūrizavimo planu (RP), kuris pradėtas įgyvendinti 2010 m. lapkričio mėn. (patvirtinus sanavimo paskolą), kuri bus teikiama penkerius metus trunkančiu restruktūrizavimo laikotarpiu nuo 2010 m. rudens iki 2015 m. rudens. |
| --- | --- |

(5)

Malta pranešė apie paprastųjų akcijų forma suteiktą 130 mln. EUR restruktūrizavimo pagalbą Air Malta, įskaitant patvirtintos 52 mln. EUR sanavimo pagalbos, kuri išlieka kaip skola, konvertavimą į paprastąsias akcijas, remiantis toliau apibūdintu restruktūrizavimo planu (RP), kuris pradėtas įgyvendinti 2010 m. lapkričio mėn. (patvirtinus sanavimo paskolą), kuri bus teikiama penkerius metus trunkančiu restruktūrizavimo laikotarpiu nuo 2010 m. rudens iki 2015 m. rudens.

2.2   Pagalbos gavėjas

| (6) | Air Malta plc. yra nuo 1974 m. veiklą vykdantis nacionalinis vežėjas. Restruktūrizavimo proceso pradžioje Air Malta eksploatavo 12 keleivinių lėktuvų ir pagal tvarkaraštį vykdė reisus 43 Europos, Šiaurės Afrikos ir Rytų Viduržemio regiono maršrutais. Air Malta priklauso Matos vyriausybei (98 %) ir privatiems investuotojams (2 %). |
| --- | --- |

(6)

Air Malta plc. yra nuo 1974 m. veiklą vykdantis nacionalinis vežėjas. Restruktūrizavimo proceso pradžioje Air Malta eksploatavo 12 keleivinių lėktuvų ir pagal tvarkaraštį vykdė reisus 43 Europos, Šiaurės Afrikos ir Rytų Viduržemio regiono maršrutais. Air Malta priklauso Matos vyriausybei (98 %) ir privatiems investuotojams (2 %).

| (7) | Air Malta yra labai nedidelis Europos aviacijos rinkos dalyvis (2010 m. pervežė apie 1,8 mln. keleivių), kurio pajėgumai sudaro tik 0,25 % visos Europos oro transporto bendrovių pajėgumų ir pervežamo keleivių skaičiaus. Air Malta lėktuvų parką planuojama sumažinti 2 lėktuvais, todėl bendrovė taps dar mažesne augančios Europos oro transporto rinkos dalyve. Air Malta planuoja prisijungti prie pasaulinio aljanso, kad, pasirinkusi sumažinto lėktuvų parko variantą, galėtų pagerinti jungtis ir geriau panaudoti turimus lėktuvus. |
| --- | --- |

(7)

Air Malta yra labai nedidelis Europos aviacijos rinkos dalyvis (2010 m. pervežė apie 1,8 mln. keleivių), kurio pajėgumai sudaro tik 0,25 % visos Europos oro transporto bendrovių pajėgumų ir pervežamo keleivių skaičiaus. Air Malta lėktuvų parką planuojama sumažinti 2 lėktuvais, todėl bendrovė taps dar mažesne augančios Europos oro transporto rinkos dalyve. Air Malta planuoja prisijungti prie pasaulinio aljanso, kad, pasirinkusi sumažinto lėktuvų parko variantą, galėtų pagerinti jungtis ir geriau panaudoti turimus lėktuvus.

| (8) | Nepaisant to, Air Malta yra svarbiausia skrydžių į Maltą ir iš jos oro transporto bendrovė, kurios pervežamų keleivių dalis sudaro 51 %, o krovinių – 28 %. Remiantis Maltos informacija, Air Malta bendrovės restruktūrizavimas yra būtinas, nes įvykdžius bendrovės restruktūrizavimą, Malta įgytų pastovų ir patikimą ryšį su pagrindiniais Europos ir Šiaurės Afrikos centrais ir tuo pačiu Air Malta teikiamomis pašto, siuntinių ir pacientų, kurie gydėsi užsienyje, pervežimo paslaugomis būtų remiama ekonomika. Pagrindiniai Air Malta konkurentai, ir ypač pigių skrydžių bendrovės Ryanair ir easyJet šių funkcijų neatlieka. |
| --- | --- |

(8)

Nepaisant to, Air Malta yra svarbiausia skrydžių į Maltą ir iš jos oro transporto bendrovė, kurios pervežamų keleivių dalis sudaro 51 %, o krovinių – 28 %. Remiantis Maltos informacija, Air Malta bendrovės restruktūrizavimas yra būtinas, nes įvykdžius bendrovės restruktūrizavimą, Malta įgytų pastovų ir patikimą ryšį su pagrindiniais Europos ir Šiaurės Afrikos centrais ir tuo pačiu Air Malta teikiamomis pašto, siuntinių ir pacientų, kurie gydėsi užsienyje, pervežimo paslaugomis būtų remiama ekonomika. Pagrindiniai Air Malta konkurentai, ir ypač pigių skrydžių bendrovės Ryanair ir easyJet šių funkcijų neatlieka.

| (9) | Air Malta, kaip pervežimo oru paslaugų teikėjos, veikla yra nuostolinga jau keletą metų: 2010 finansiniais metais ji turėjo 23,1 mln. EUR veiklos nuostolių (2), o 2011 finansiniais metais – 37,3 mln. EUR (žr. 2 lentelę). |
| --- | --- |

(9)

Air Malta, kaip pervežimo oru paslaugų teikėjos, veikla yra nuostolinga jau keletą metų: 2010 finansiniais metais ji turėjo 23,1 mln. EUR veiklos nuostolių (2), o 2011 finansiniais metais – 37,3 mln. EUR (žr. 2 lentelę).

| (10) | Air Malta plc. (Air Malta Group) priklauso šios bendrovės:

  1   lentelė


  Air Malta Group struktūra








  Pavaldžioji bendrovė | Air Malta plc. dalis | Pelnas b/mokesčiai 2000 finansiniais metais
  tūkst. EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| Osprey Insurance Brokers Ltd (draudimo brokeris) | 100 % | 618 |
| Shield Insurance Company Ltd (savidraudos bendrovė) | 100 % | 1,165 |
| Selmun Palace Hotel Co. Ltd. (keturių žvaigždučių viešbutis Maltoje) | 100 % | (879) |
| Holiday Malta (JK įsisteigęs specializuotas turizmo paslaugų teikėjas) | 100 % | (1,081 GBP |
| World Aviation Group (bendras Air Malta ir kitų oro transporto bendrovių pardavimo agentas) | 50 % | 241 |
| Lufthansa Technik Malta (bendra įmonė su Lufthansa Technik AG, vykdanti orlaivių priežiūrą ir remontą) | 8 % | (10,896) |

(10)

Air Malta plc. (Air Malta Group) priklauso šios bendrovės:

1   lentelė

Air Malta Group struktūra

Pavaldžioji bendrovė

Air Malta plc. dalis

Pelnas b/mokesčiai 2000 finansiniais metais

tūkst. EUR

Osprey Insurance Brokers Ltd (draudimo brokeris)

100 %

618

Shield Insurance Company Ltd (savidraudos bendrovė)

100 %

1,165

Selmun Palace Hotel Co. Ltd. (keturių žvaigždučių viešbutis Maltoje)

100 %

(879)

Holiday Malta (JK įsisteigęs specializuotas turizmo paslaugų teikėjas)

100 %

(1,081 GBP

World Aviation Group (bendras Air Malta ir kitų oro transporto bendrovių pardavimo agentas)

50 %

241

Lufthansa Technik Malta (bendra įmonė su Lufthansa Technik AG, vykdanti orlaivių priežiūrą ir remontą)

8 %

(10,896)

2.3   Restruktūrizavimo planas

| (11) | 2011 m. lapkričio 29 d. restruktūrizavimo plane ir jo 2012 m. vasario 28 d. atnaujintoje versijoje siekiama iki 2014 finansinių metų atstatyti Air Malta pelningumą, o iki 2015 m. šios bendrovės ekonominį gyvybingumą. Restruktūrizavimo planas turi būti įgyvendintas per penkerius metus (nuo 2010 m. rudens iki 2015 m. rudens). |
| --- | --- |

(11)

2011 m. lapkričio 29 d. restruktūrizavimo plane ir jo 2012 m. vasario 28 d. atnaujintoje versijoje siekiama iki 2014 finansinių metų atstatyti Air Malta pelningumą, o iki 2015 m. šios bendrovės ekonominį gyvybingumą. Restruktūrizavimo planas turi būti įgyvendintas per penkerius metus (nuo 2010 m. rudens iki 2015 m. rudens).

| (12) | Plane laikoma, kad esamą nuostolių lygį bus galima pakeisti taip: 37,3 mln. EUR veiklos nuostolių (EBIT) ir 88,9 mln. EUR grynųjų nuostolių 2011 finansiniais metais į [...] (3) mln. EUR veiklos pelną ir [...] mln. EUR grynąjį pelną 2014 finansiniais metais, ir gaunamą pelną toliau didinti 2015 ir 2016 finansiniais metais (žr. 2 lentelę).

  2   lentelė


  Pelnas ir nuostolis 2008–2016 m.















  (mln. EUR) |
| --- | --- |
| Finansiniai metai | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012(f) | 2013(f) | 2014(f) | 2015(f) | 2016(f) |
| Pajamos | 273,7 | 249,5 | 210,8 | 207,5 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Veiklos pajamos | (8,9) | (33,8) | (23,1) | (37,3) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Grynasis pelnas | 3,6 | (23,7) | (11,6) | (88,9) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(12)

Plane laikoma, kad esamą nuostolių lygį bus galima pakeisti taip: 37,3 mln. EUR veiklos nuostolių (EBIT) ir 88,9 mln. EUR grynųjų nuostolių 2011 finansiniais metais į [...] (3) mln. EUR veiklos pelną ir [...] mln. EUR grynąjį pelną 2014 finansiniais metais, ir gaunamą pelną toliau didinti 2015 ir 2016 finansiniais metais (žr. 2 lentelę).

2   lentelė

Pelnas ir nuostolis 2008–2016 m.

(mln. EUR)

Finansiniai metai

2008

2009

2010

2011

2012(f)

2013(f)

2014(f)

2015(f)

2016(f)

Pajamos

273,7

249,5

210,8

207,5

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Veiklos pajamos

(8,9)

(33,8)

(23,1)

(37,3)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Grynasis pelnas

3,6

(23,7)

(11,6)

(88,9)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (13) | Plane siekiama, kad 2016 finansiniais metais panaudoto kapitalo grąža (PKG) (4) bus [4–6] %, o nuosavo kapitalo grąža (NKG) (5) – [5–7] %.

  3   lentelė


  PKG ir NKG 2012–2016 m.











  Finansiniai metai | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapitalo grąža (NKG) | netaikoma | – [30 – 20] % | [2–6 ] % | [4–6 ] % | [5–7 ] % |
| Panaudoto kapitalo grąža (PKG) | – [60 – 50] % | – [20 – 10] % | [0–5 ] % | [4–6 ] % | [4–6 ] % |

(13)

Plane siekiama, kad 2016 finansiniais metais panaudoto kapitalo grąža (PKG) (4) bus [4–6] %, o nuosavo kapitalo grąža (NKG) (5) – [5–7] %.

3   lentelė

PKG ir NKG 2012–2016 m.

Finansiniai metai

2012

2013

2014

2015

2016

Kapitalo grąža (NKG)

netaikoma

– [30 – 20] %

[2–6 ] %

[4–6 ] %

[5–7 ] %

Panaudoto kapitalo grąža (PKG)

– [60 – 50] %

– [20 – 10] %

[0–5 ] %

[4–6 ] %

[4–6 ] %

| (14) | Šiems tikslams pasiekti Air Malta siūlo imtis šių pagrindinių veiksmų: |
| --- | --- |

(14)

Šiems tikslams pasiekti Air Malta siūlo imtis šių pagrindinių veiksmų:

| (15) | Tikslas – parengti kuo mažesnių sąnaudų reikalaujantį tvarkaraštį. Taigi, kai kuriuos maršrutus, nepaisant jų pelningumo ar nuostolingumo, Air Malta panaikins, o pasiriktų pagrindinių maršrutų dažnumą – padidins. |
| --- | --- |

(15)

Tikslas – parengti kuo mažesnių sąnaudų reikalaujantį tvarkaraštį. Taigi, kai kuriuos maršrutus, nepaisant jų pelningumo ar nuostolingumo, Air Malta panaikins, o pasiriktų pagrindinių maršrutų dažnumą – padidins.

| (16) | Air Malta jau 2011 m. pradžioje ėmėsi veiksmų nuostolingiems maršrutams į Leipcigą, Tunisą, Damaską, Palermą ir Turiną nutraukti. |
| --- | --- |

(16)

Air Malta jau 2011 m. pradžioje ėmėsi veiksmų nuostolingiems maršrutams į Leipcigą, Tunisą, Damaską, Palermą ir Turiną nutraukti.

| (17) | Be to, nuo 2011 m. rudens Air Malta pradėjo naikinti arba mažinti kai kuriuos maršrutus, kurie siūlomi kaip išlyginamosios priemonės remiantis Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (6) (toliau – Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės). Air Malta atsisakius ankstesnių teisių į susijusius laiko tarpsnius daugelyje užsienio oro uostų, jie taps laisvi. Iki 2013 m. [...] laiko tarpsniai bus atlaisvinti atitinkamuose išskridimo ir atskridimo oro uostuose (7): Londono Gatviko, Mančesterio, Amsterdamo, Frankfurto, Ženevos, Katanijos, Štutgarto, Londono Hitrou ir Miuncheno. Air Malta bendrovei panaikinus arba sumažinus reisus, kitos oro transporto bendrovės galės pasinaudoti ta padėtimi ir potencialiai padidinti savo apkrovą ir (arba) išeigą. |
| --- | --- |

(17)

Be to, nuo 2011 m. rudens Air Malta pradėjo naikinti arba mažinti kai kuriuos maršrutus, kurie siūlomi kaip išlyginamosios priemonės remiantis Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (6) (toliau – Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės). Air Malta atsisakius ankstesnių teisių į susijusius laiko tarpsnius daugelyje užsienio oro uostų, jie taps laisvi. Iki 2013 m. [...] laiko tarpsniai bus atlaisvinti atitinkamuose išskridimo ir atskridimo oro uostuose (7): Londono Gatviko, Mančesterio, Amsterdamo, Frankfurto, Ženevos, Katanijos, Štutgarto, Londono Hitrou ir Miuncheno. Air Malta bendrovei panaikinus arba sumažinus reisus, kitos oro transporto bendrovės galės pasinaudoti ta padėtimi ir potencialiai padidinti savo apkrovą ir (arba) išeigą.

| (18) | Kalbant apie atskirtų maršrutų pelningumą, Malta 2010–2013 finansiniais metais, taip pat nuo 2009 m. vasaros iki 2012 m. vasaros bendrąją pelno maržą pasiekė visais maršrutais. Bendroji pelno marža apskaičiuojama taip: pajamos atskaičius kintamas tiesiogines veiklos sąnaudas (KTVS) ir fiksuotas tiesiogines veiklos sąnaudas (FTVS). Maršrutai yra pelningi, jei jų bendroji pelno marža yra lygi 0 % arba didesnė. Maršrutai yra iš dalies pelningi, jei jų bendroji pelno marža dabar yra mažesnė nei 0 %, bet didesnė nei 10 %, bet taps pelningi ateityje. Remiantis Maltos duomenimis, pelningi ir pusiau pelningi maršrutai klasifikuojami kaip atitinkamos išlyginamosios priemonės. |
| --- | --- |

(18)

Kalbant apie atskirtų maršrutų pelningumą, Malta 2010–2013 finansiniais metais, taip pat nuo 2009 m. vasaros iki 2012 m. vasaros bendrąją pelno maržą pasiekė visais maršrutais. Bendroji pelno marža apskaičiuojama taip: pajamos atskaičius kintamas tiesiogines veiklos sąnaudas (KTVS) ir fiksuotas tiesiogines veiklos sąnaudas (FTVS). Maršrutai yra pelningi, jei jų bendroji pelno marža yra lygi 0 % arba didesnė. Maršrutai yra iš dalies pelningi, jei jų bendroji pelno marža dabar yra mažesnė nei 0 %, bet didesnė nei 10 %, bet taps pelningi ateityje. Remiantis Maltos duomenimis, pelningi ir pusiau pelningi maršrutai klasifikuojami kaip atitinkamos išlyginamosios priemonės.

| (19) | Maršrutų tinklo pokyčiai 2010–2013 finansiniais metais susiję su bendru laisvos vietos kilometrų (LVK) (8) pajėgumų sumažėjimu 20,9 % nuo visų bendrų 2010 m. pajėgumų. Tai apima pajėgumų sumažėjimą nuo [27 iki 33] %: ([nuo 12,5 iki 15,5] % (9) susiję su maršrutais, kurie laikomi pelningais, [nuo 5,5 iki 7,5] % (10) – su pusiau pelningais maršrutais, ir [nuo 9 iki 11] % (11) su nepelningais maršrutais), o pajėgumų padidėjimo [nuo 8 iki 10] % priežastis – atidaryti nauji maršrutai ir esamų tvarkaraščių išplėtimas.

  4   lentelė


  Pajėgumų pokyčiai 2010–2013 m,








  Pajėgumų pokyčiai | laisvos vietos kilometras | 2010 finansinių metų % |
| --- | --- | --- | --- |
| Iš viso laisvos vietos kilometrų (2010 finansiniai metai) | 4 145 522 | |
| Laisvos vietos kilometrų pajėgumų sumažėjimas | [...] | [nuo 27 iki 33] % |
| Laisvos vietos kilometrų pajėgumų padidėjimas | [...] | [nuo 8 iki 10] % |
| Iš viso laisvos vietos kilometrų (2013 finansiniai metai) | 3 275 710 | 79 % |
| Visas pajėgumų sumažėjimas (2010–2013 finansiniai metai) | 869 812 | 20,9 % |

(19)

Maršrutų tinklo pokyčiai 2010–2013 finansiniais metais susiję su bendru laisvos vietos kilometrų (LVK) (8) pajėgumų sumažėjimu 20,9 % nuo visų bendrų 2010 m. pajėgumų. Tai apima pajėgumų sumažėjimą nuo [27 iki 33] %: ([nuo 12,5 iki 15,5] % (9) susiję su maršrutais, kurie laikomi pelningais, [nuo 5,5 iki 7,5] % (10) – su pusiau pelningais maršrutais, ir [nuo 9 iki 11] % (11) su nepelningais maršrutais), o pajėgumų padidėjimo [nuo 8 iki 10] % priežastis – atidaryti nauji maršrutai ir esamų tvarkaraščių išplėtimas.

4   lentelė

Pajėgumų pokyčiai 2010–2013 m,

Pajėgumų pokyčiai

laisvos vietos kilometras

2010 finansinių metų %

Iš viso laisvos vietos kilometrų (2010 finansiniai metai)

4 145 522

Laisvos vietos kilometrų pajėgumų sumažėjimas

[...]

[nuo 27 iki 33] %

Laisvos vietos kilometrų pajėgumų padidėjimas

[...]

[nuo 8 iki 10] %

Iš viso laisvos vietos kilometrų (2013 finansiniai metai)

3 275 710

79 %

Visas pajėgumų sumažėjimas (2010–2013 finansiniai metai)

869 812

20,9 %

| (20) | Ypač svarbios yra jungtys su didžiaisiais tarptautiniais oro uostais, kurie Maltai siekiant patekti į pasaulines rinkas yra esminiai. Todėl Air Malta su keliomis oro transporto bendrovėmis sudarė bendrojo kodo naudojimo susitarimus. Be to, Air Malta planuoja prisijungti prie pasaulinio aljanso, kad pagerintų jungtis ir geriau panaudotų turimus lėktuvus. |
| --- | --- |

(20)

Ypač svarbios yra jungtys su didžiaisiais tarptautiniais oro uostais, kurie Maltai siekiant patekti į pasaulines rinkas yra esminiai. Todėl Air Malta su keliomis oro transporto bendrovėmis sudarė bendrojo kodo naudojimo susitarimus. Be to, Air Malta planuoja prisijungti prie pasaulinio aljanso, kad pagerintų jungtis ir geriau panaudotų turimus lėktuvus.

| (21) | Išlaidų mažinimo iniciatyvomis siekiama padaryti Air Malta veiklą veiksmingesne ir taip sumažinti išlaidų struktūrą suderinant pagrindinę verslo veiklą, sprendžiant veiklos neefektyvumo klausimus, ir siekiant šios oro transporto bendrovės konkurencingumo ir tvarumo. Tikimasi, kad įgyvendinant išlaidų sumažinimo iniciatyvas metinis pelnas restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pabaigoje išaugs [42–52] mln. – tai reiškia, kad bendrovės išlaidos iš viso sumažės [10–12 %], o visos veiklos sąnaudos vienam keleiviui [7,5–10] % (kai visas per tą patį laikotarpį keleivių skaičius beveik nesikeitė). Pagrindinės taupymo sritys: tinklo naudojimas ([21–27] mln. EUR), personalas ([9–11] mln. EUR), ir sutarčių valdymas ([7–9] mln. EUR). |
| --- | --- |

(21)

Išlaidų mažinimo iniciatyvomis siekiama padaryti Air Malta veiklą veiksmingesne ir taip sumažinti išlaidų struktūrą suderinant pagrindinę verslo veiklą, sprendžiant veiklos neefektyvumo klausimus, ir siekiant šios oro transporto bendrovės konkurencingumo ir tvarumo. Tikimasi, kad įgyvendinant išlaidų sumažinimo iniciatyvas metinis pelnas restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pabaigoje išaugs [42–52] mln. – tai reiškia, kad bendrovės išlaidos iš viso sumažės [10–12 %], o visos veiklos sąnaudos vienam keleiviui [7,5–10] % (kai visas per tą patį laikotarpį keleivių skaičius beveik nesikeitė). Pagrindinės taupymo sritys: tinklo naudojimas ([21–27] mln. EUR), personalas ([9–11] mln. EUR), ir sutarčių valdymas ([7–9] mln. EUR).

| (22) | Planuotas 20,9 % pajėgumų sumažinimas daro poveikį fiksuotoms ir kintamoms tiesioginėms veiklos sąnaudoms: kuro panaudojimas sumažėjo apytiksliai [...] mln. galonų ([...] mln. EUR), sumažėjo nuskristų valandų skaičius ir atitinkamai bendros priežiūros sąnaudos [...], ir nusileidimo, valdymo, navigacijos ir maršrutų mokesčiai [...]. |
| --- | --- |

(22)

Planuotas 20,9 % pajėgumų sumažinimas daro poveikį fiksuotoms ir kintamoms tiesioginėms veiklos sąnaudoms: kuro panaudojimas sumažėjo apytiksliai [...] mln. galonų ([...] mln. EUR), sumažėjo nuskristų valandų skaičius ir atitinkamai bendros priežiūros sąnaudos [...], ir nusileidimo, valdymo, navigacijos ir maršrutų mokesčiai [...].

| (23) | Air Malta oro transporto bendrovė sumažins lėktuvų parką nuo 12 iki 10 lėktuvų. Vienas lėktuvas jau pernuomotas Meksikos vežėjui nuo [...], o kitas lėktuvas, kuris dabar yra pernuomotas pagal trumpalaikę sutartį, nuo [...] iki [...] bus pernuomotas Lenkijos vežėjui. Abu lėktuvai bus pernuomoti už savikainą ir tai sumažins Air Malta bendras nuomos išlaidas. Tikimasi, kad bendros nuomos išlaidos sumažės [2,5–3,5] mln. EUR. |
| --- | --- |

(23)

Air Malta oro transporto bendrovė sumažins lėktuvų parką nuo 12 iki 10 lėktuvų. Vienas lėktuvas jau pernuomotas Meksikos vežėjui nuo [...], o kitas lėktuvas, kuris dabar yra pernuomotas pagal trumpalaikę sutartį, nuo [...] iki [...] bus pernuomotas Lenkijos vežėjui. Abu lėktuvai bus pernuomoti už savikainą ir tai sumažins Air Malta bendras nuomos išlaidas. Tikimasi, kad bendros nuomos išlaidos sumažės [2,5–3,5] mln. EUR.

| (24) | Tačiau manoma, kad siauresnis tinklas turės neigiamą poveikį pervežamiems keleiviams ir kroviniams tol, kol nebus įgyvendintos iniciatyvos. Laikoma, kad keliautojų (keliaujančių tvarkaraštyje numatytais ir užsakomaisiais reisais) sumažės nuo 1,75 mln. 2011 finansiniais metais iki [1,5–1,7] mln. 2013 finansiniais metais, o pajamos atitinkamai sumažės [11–13] mln. EUR. Manoma, kad susiaurėjus tinklui, krovinių pervežimo pajamos taip pat sumažės [1–2] mln. EUR. |
| --- | --- |

(24)

Tačiau manoma, kad siauresnis tinklas turės neigiamą poveikį pervežamiems keleiviams ir kroviniams tol, kol nebus įgyvendintos iniciatyvos. Laikoma, kad keliautojų (keliaujančių tvarkaraštyje numatytais ir užsakomaisiais reisais) sumažės nuo 1,75 mln. 2011 finansiniais metais iki [1,5–1,7] mln. 2013 finansiniais metais, o pajamos atitinkamai sumažės [11–13] mln. EUR. Manoma, kad susiaurėjus tinklui, krovinių pervežimo pajamos taip pat sumažės [1–2] mln. EUR.

| (25) | Air Malta iš naujo derasi dėl susitarimų su savo pagrindiniais tiekėjais. Naujai sudarant susitarimus, siekiama sumažinti sąnaudas apytiksliai [7–8] mln. EUR. Susitarimai iš naujo derinami su dešimt verslo partnerių. Daug sutaupyta [...] derybomis su Maltos tarptautiniu oro uostu (12). |
| --- | --- |

(25)

Air Malta iš naujo derasi dėl susitarimų su savo pagrindiniais tiekėjais. Naujai sudarant susitarimus, siekiama sumažinti sąnaudas apytiksliai [7–8] mln. EUR. Susitarimai iš naujo derinami su dešimt verslo partnerių. Daug sutaupyta [...] derybomis su Maltos tarptautiniu oro uostu (12).

| (26) | Air Malta siekia padidinti pajamas šalutinėmis pajamomis iš papildomų mokamų paslaugų (panašus metodas kaip ir pigių skrydžių bendrovėse) ir tuo pačiu pagerinti pajamų valdymą ir kainų nustatymą. |
| --- | --- |

(26)

Air Malta siekia padidinti pajamas šalutinėmis pajamomis iš papildomų mokamų paslaugų (panašus metodas kaip ir pigių skrydžių bendrovėse) ir tuo pačiu pagerinti pajamų valdymą ir kainų nustatymą.

| (27) | Atsižvelgiant į Air Malta rinkos sezoniškumą, pajamų didinimo iniciatyvos sutelktos į išeigos pagerinimą vasarą, kai apkrova jau ir taip yra didelė, o žiemą pajamų siekiant kryptingai vykdomais pardavimais, kampanijomis ir vietų išpardavimu. Planuojama, kad 2016 finansiniais metais visos už keleivį gaunamos pajamos (įskaitant šalutines pajamas) padidės [110–120] EUR, palyginti su [100–105] EUR 2011 finansiniais metais. Šalutinės už paslaugas keleiviams gaunamos pajamos 2016 finansiniais metais sudarys [3–4] % visų pajamų, o Air Malta pagrindinių konkurentų easyJet ir Ryanair pelnas iš keleivių sudarys apytiksliai 20 %. Pagrindinės pajamų didinimo iniciatyvos yra: apkrovos veiksnio gerinimas ([9–10] mln. EUR), išeigos valdymas ([8–10] mln. EUR), ir šalutinės pajamos ([9–11] mln. EUR). |
| --- | --- |

(27)

Atsižvelgiant į Air Malta rinkos sezoniškumą, pajamų didinimo iniciatyvos sutelktos į išeigos pagerinimą vasarą, kai apkrova jau ir taip yra didelė, o žiemą pajamų siekiant kryptingai vykdomais pardavimais, kampanijomis ir vietų išpardavimu. Planuojama, kad 2016 finansiniais metais visos už keleivį gaunamos pajamos (įskaitant šalutines pajamas) padidės [110–120] EUR, palyginti su [100–105] EUR 2011 finansiniais metais. Šalutinės už paslaugas keleiviams gaunamos pajamos 2016 finansiniais metais sudarys [3–4] % visų pajamų, o Air Malta pagrindinių konkurentų easyJet ir Ryanair pelnas iš keleivių sudarys apytiksliai 20 %. Pagrindinės pajamų didinimo iniciatyvos yra: apkrovos veiksnio gerinimas ([9–10] mln. EUR), išeigos valdymas ([8–10] mln. EUR), ir šalutinės pajamos ([9–11] mln. EUR).

| (28) | Siekdama būti konkurencingesne ir pagerinti apkrovos veiksnį, Air Malta sukūrė naują komercinę strategiją. Ši strategija apima procesų ir pasiūlymų, kuriais Air Malta pristatoma kaip „turistiniais maršrutais skraidinanti bendrovė“ (siekiama glaudesnių verslo ryšių su Maltos turizmo valdžios institucija), supaprastinimą ir standartizavimą, klientų lojalumo ir nenutrūkstamo verslo kūrimą, slaptą rinkodarą ir produktų paskirstymą, taip pat novatoriškus produktus ir pasiūlymus. |
| --- | --- |

(28)

Siekdama būti konkurencingesne ir pagerinti apkrovos veiksnį, Air Malta sukūrė naują komercinę strategiją. Ši strategija apima procesų ir pasiūlymų, kuriais Air Malta pristatoma kaip „turistiniais maršrutais skraidinanti bendrovė“ (siekiama glaudesnių verslo ryšių su Maltos turizmo valdžios institucija), supaprastinimą ir standartizavimą, klientų lojalumo ir nenutrūkstamo verslo kūrimą, slaptą rinkodarą ir produktų paskirstymą, taip pat novatoriškus produktus ir pasiūlymus.

| (29) | Taikant šią naują strategiją ir pagerinus rinkodarą, pajamos turėtų padidėti. Kaip matyti 5 lentelėje, remiantis Air Malta rekonstrukcijos planu, 2011–2013 finansiniais metais keleivių sumažės, nes planuojama sumažinti bendrovės pajėgumus. Tačiau sumažėjusios keleivių apimtys iki 2016 finansinių metų bus beveik grąžintos į pradinį lygį vykdant kryptingą rinkodarą [...]; užpildant laisvas lėktuvo vietas pigiausiai parduodamais bilietais daugiausiai dėmesio skiriant keleivių padidinimui žiemą, gretutiniais sezonais, ir skatinant rinkos augimą. |
| --- | --- |

(29)

Taikant šią naują strategiją ir pagerinus rinkodarą, pajamos turėtų padidėti. Kaip matyti 5 lentelėje, remiantis Air Malta rekonstrukcijos planu, 2011–2013 finansiniais metais keleivių sumažės, nes planuojama sumažinti bendrovės pajėgumus. Tačiau sumažėjusios keleivių apimtys iki 2016 finansinių metų bus beveik grąžintos į pradinį lygį vykdant kryptingą rinkodarą [...]; užpildant laisvas lėktuvo vietas pigiausiai parduodamais bilietais daugiausiai dėmesio skiriant keleivių padidinimui žiemą, gretutiniais sezonais, ir skatinant rinkos augimą.

| (30) | Keleivių apimtims, kaip tikimasi, išaugus apytiksliai [90 000 – 100 000] ir esant vidutinei išeigai, atskaičius mažiau augančias su keleiviais susijusias sąnaudas, tikimasi, kad pajamos išaugs [7 – 9] %: nuo 205,4 mln. EUR 2011 finansiniais metais iki [200–240] mln. EUR 2016 finansiniais metais.

  5   lentelė


  Apkrovos veiksniai, 2011–2016 finansiniai metai












  Finansiniai metai | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pajamos (tūkst. EUR) | 205 369 | [180 000 – 220 000] % | [180 000 – 220 000] | [190 000 – 240 000] | [200 000 – 240 000] | [200 000 – 240 000] |
| Keleiviai (milijonais) (13) | 1,75 | [1,6 – 1,8] | [1,6 – 1,8] | [1,6 – 1,8] | [1,6 – 1,8] | [1,6 – 1,8] |
| Iš viso vietų (milijonais) | [2,5 – 3] | [2 – 2,5] | [2 – 2,5] | [2 – 2,5] | [2 – 2,5] | [2 – 2,5] |
| Apkrovos veiksnys
   (14) | [72 – 75] % | [72 – 75] % | [72 – 75] % | [72 – 75] % | [73 – 78] % | [73 – 78] % |

(30)

Keleivių apimtims, kaip tikimasi, išaugus apytiksliai [90 000 – 100 000] ir esant vidutinei išeigai, atskaičius mažiau augančias su keleiviais susijusias sąnaudas, tikimasi, kad pajamos išaugs [7 – 9] %: nuo 205,4 mln. EUR 2011 finansiniais metais iki [200–240] mln. EUR 2016 finansiniais metais.

5   lentelė

Apkrovos veiksniai, 2011–2016 finansiniai metai

Finansiniai metai

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Pajamos (tūkst. EUR)

205 369

[180 000 – 220 000] %

[180 000 – 220 000]

[190 000 – 240 000]

[200 000 – 240 000]

[200 000 – 240 000]

Keleiviai (milijonais) (13)

1,75

[1,6 – 1,8]

[1,6 – 1,8]

[1,6 – 1,8]

[1,6 – 1,8]

[1,6 – 1,8]

Iš viso vietų (milijonais)

[2,5 – 3]

[2 – 2,5]

[2 – 2,5]

[2 – 2,5]

[2 – 2,5]

[2 – 2,5]

Apkrovos veiksnys
   (14)

[72 – 75] %

[72 – 75] %

[72 – 75] %

[72 – 75] %

[73 – 78] %

[73 – 78] %

| (31) | Planuojamų apkrovos veiksnių padidėjimas atspindi pagerėjusią oro bendrovės komercinę strategiją ir didesnį susitelkimą į išeigos valdymą. Pagrindinės apkrovos veiksnių pokyčių priežastys: skrydžių skaičiaus padidėjimas (remiantis Eurocontrol prognozėmis, kad rinka išaugs 5,9 %); pigesni bilietai, siekiant pagerinti konkurencingumą, dėl ko išeiga sumažės [4–6] %, o keleivių skaičius padidės; tinklo peržiūra, siekiant susitelkti tik į ekonomiškai perspektyvius maršrutus; sudaryti nauji bendrojo kodo naudojimo susitarimai su [...]; nemokamų bilietų panaikinimas keletui gavėjų, ir tikėtinas politinės situacijos pagerėjimas Libijoje (plane laikoma, kad 2012 finansiniais metais dėl esamos krizės skrydžių į Libiją nebus). |
| --- | --- |

(31)

Planuojamų apkrovos veiksnių padidėjimas atspindi pagerėjusią oro bendrovės komercinę strategiją ir didesnį susitelkimą į išeigos valdymą. Pagrindinės apkrovos veiksnių pokyčių priežastys: skrydžių skaičiaus padidėjimas (remiantis Eurocontrol prognozėmis, kad rinka išaugs 5,9 %); pigesni bilietai, siekiant pagerinti konkurencingumą, dėl ko išeiga sumažės [4–6] %, o keleivių skaičius padidės; tinklo peržiūra, siekiant susitelkti tik į ekonomiškai perspektyvius maršrutus; sudaryti nauji bendrojo kodo naudojimo susitarimai su [...]; nemokamų bilietų panaikinimas keletui gavėjų, ir tikėtinas politinės situacijos pagerėjimas Libijoje (plane laikoma, kad 2012 finansiniais metais dėl esamos krizės skrydžių į Libiją nebus).

| (32) | Iš esmės pakeitus komercinį metodą ir maršrutų strategiją (ji įgyvendinta tik pradėjus restruktūrizavimo procesą), Air Malta oro bendrovės apkrovos veiksnys išaugo [6–8] % (nuo [65 iki 67] % 2010 finansiniais metais iki [72–75] % 2011 finansiniais metais). |
| --- | --- |

(32)

Iš esmės pakeitus komercinį metodą ir maršrutų strategiją (ji įgyvendinta tik pradėjus restruktūrizavimo procesą), Air Malta oro bendrovės apkrovos veiksnys išaugo [6–8] % (nuo [65 iki 67] % 2010 finansiniais metais iki [72–75] % 2011 finansiniais metais).

| (33) | Air Malta valdys pajamas, nustatys kainas, skirs daugiau dėmesio SPKE (susitikimams, paskatoms, konferencijoms, parodoms), organizuos verslo keliones ir palaikys santykius su kelionių organizavimo paslaugų teikėjais taikydama įprastus šiam sektoriui metodus. Planuojama, kad šios pastangos padės padidinti pajamas [8–10] mln. EUR. |
| --- | --- |

(33)

Air Malta valdys pajamas, nustatys kainas, skirs daugiau dėmesio SPKE (susitikimams, paskatoms, konferencijoms, parodoms), organizuos verslo keliones ir palaikys santykius su kelionių organizavimo paslaugų teikėjais taikydama įprastus šiam sektoriui metodus. Planuojama, kad šios pastangos padės padidinti pajamas [8–10] mln. EUR.

| (34) | Pajamų iš kainų keitimo iniciatyvos apima: kainų struktūros pokyčius, pastangas padidinti keleivių srautus ne sezoniniais laikotarpiais ir pagerinti išeigą sezono įkarštyje, taip pat strateginę kelionių paslaugų teikėjų valdymo struktūrą ([3–4] mln. EUR). |
| --- | --- |

(34)

Pajamų iš kainų keitimo iniciatyvos apima: kainų struktūros pokyčius, pastangas padidinti keleivių srautus ne sezoniniais laikotarpiais ir pagerinti išeigą sezono įkarštyje, taip pat strateginę kelionių paslaugų teikėjų valdymo struktūrą ([3–4] mln. EUR).

| (35) | Pajamų valdymo iniciatyvos apima: procesų, rinkos valdymo, o ne atskirų skrydžių, supaprastinimą ([4–5] mln. EUR). |
| --- | --- |

(35)

Pajamų valdymo iniciatyvos apima: procesų, rinkos valdymo, o ne atskirų skrydžių, supaprastinimą ([4–5] mln. EUR).

| (36) | Taikydama daugelio pigių skrydžių bendrovių metodą, Air Malta ims mokesčius už šalutines paslaugas prieš skrydį ir per skrydį – tikimasi, kad tai 2016 finansiniais metais leis padidinti pajamas [9–11] mln. EUR. |
| --- | --- |

(36)

Taikydama daugelio pigių skrydžių bendrovių metodą, Air Malta ims mokesčius už šalutines paslaugas prieš skrydį ir per skrydį – tikimasi, kad tai 2016 finansiniais metais leis padidinti pajamas [9–11] mln. EUR.

| (37) | Prieš skrydį gautinų pajamų iniciatyvos apima:






  — | pardavėjo (kelionių organizavimo paslaugų teikėjų, bendro platintojo, skambučių centro ir pardavimo internetu sistemų) imamus diferencijuotus paslaugų mokesčius nuo 10 iki 15 EUR, siekiant nukreipti verslą į pigesnius ir pelningesnius pardavimo kanalus, pavyzdžiui, internetą ([1–2] mln. EUR papildomų pajamų per metus); |
| --- | --- | --- |

(37)

Prieš skrydį gautinų pajamų iniciatyvos apima:

—

pardavėjo (kelionių organizavimo paslaugų teikėjų, bendro platintojo, skambučių centro ir pardavimo internetu sistemų) imamus diferencijuotus paslaugų mokesčius nuo 10 iki 15 EUR, siekiant nukreipti verslą į pigesnius ir pelningesnius pardavimo kanalus, pavyzdžiui, internetą ([1–2] mln. EUR papildomų pajamų per metus);

| — | didesnes pajamas, gautos iš visų papildomų paslaugų, užsisakytų per oro bendrovės naują internetinių užsakymų sistemą ([1–2] mln. EUR papildomų pajamų per metus); |
| --- | --- |

—

didesnes pajamas, gautos iš visų papildomų paslaugų, užsisakytų per oro bendrovės naują internetinių užsakymų sistemą ([1–2] mln. EUR papildomų pajamų per metus);

| — | [35–45] EUR mokestį už papildomą bagažą (skaičiuojama nuo antrojo): laikoma, kad 3 % visų keleivių keliauja su daugiau nei vienu bagažu ([1–2] mln. EUR papildomų pajamų per metus); |
| --- | --- |

—

[35–45] EUR mokestį už papildomą bagažą (skaičiuojama nuo antrojo): laikoma, kad 3 % visų keleivių keliauja su daugiau nei vienu bagažu ([1–2] mln. EUR papildomų pajamų per metus);

| — | papildomas pajamas, kurios taip pat būtų gaunamos iš [9–11] EUR vietos rezervacijos mokesčio: laikoma, kad lėktuve vietas rezervuoja vidutiniškai 10 keleivių; |
| --- | --- |

—

papildomas pajamas, kurios taip pat būtų gaunamos iš [9–11] EUR vietos rezervacijos mokesčio: laikoma, kad lėktuve vietas rezervuoja vidutiniškai 10 keleivių;

| — | mokestį už teisę naudotis poilsio zona [9–11] EUR; manoma, kad šia paslauga pasinaudos 1 % keleivių ([100 000–200 000] EUR per metus); |
| --- | --- |

—

mokestį už teisę naudotis poilsio zona [9–11] EUR; manoma, kad šia paslauga pasinaudos 1 % keleivių ([100 000–200 000] EUR per metus);

| — | pajamas už bagažo draudimą [3–5 EUR], kuriuo galima apsidrausti įsigyjant bilietą internetu; planuojama, kad šia paslauga pasinaudos 1 % keleivių ([50 000–100 000] EUR per metus). |
| --- | --- |

—

pajamas už bagažo draudimą [3–5 EUR], kuriuo galima apsidrausti įsigyjant bilietą internetu; planuojama, kad šia paslauga pasinaudos 1 % keleivių ([50 000–100 000] EUR per metus).

| (38) | Per skrydį gautinų pajamų iniciatyvos apima:






  — | mokamas maitinimo paslaugas (4–5] mln. EUR per metus); |
| --- | --- | --- |

(38)

Per skrydį gautinų pajamų iniciatyvos apima:

—

mokamas maitinimo paslaugas (4–5] mln. EUR per metus);

| — | neapmokestintų ir kitokių prekių pardavimą ([1–2] mln. EUR per metus). |
| --- | --- |

—

neapmokestintų ir kitokių prekių pardavimą ([1–2] mln. EUR per metus).

| (39) | Planuojama iš esmės pertvarkyti Air Malta organizaciją, kad būtų sumažintos administravimo ir pagalbinių funkcijų išlaidos, taip pat pagerintos tiesiogiai su klientais dirbančių darbuotojų funkcijos. Pertvarkius organizaciją, bus atlaisvinta apytiksliai 430 visos darbo dienos ekvivalentų ir tai leis per metus sutaupyti [9–11] mln. EUR. Organizacijos pertvarkymas užtruks apytiksliai 18–24 mėnesius, todėl visi sutaupymai atsispindės pelno ir nuostolio rezultatuose tik po 2014 finansinių metų. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad bendra sutaupyta suma sumažės didinant darbuotojų atlyginimus, kaip numatyta darbo sutartyse, nuo 2013 finansinių metų – [2–3] % per metus. |
| --- | --- |

(39)

Planuojama iš esmės pertvarkyti Air Malta organizaciją, kad būtų sumažintos administravimo ir pagalbinių funkcijų išlaidos, taip pat pagerintos tiesiogiai su klientais dirbančių darbuotojų funkcijos. Pertvarkius organizaciją, bus atlaisvinta apytiksliai 430 visos darbo dienos ekvivalentų ir tai leis per metus sutaupyti [9–11] mln. EUR. Organizacijos pertvarkymas užtruks apytiksliai 18–24 mėnesius, todėl visi sutaupymai atsispindės pelno ir nuostolio rezultatuose tik po 2014 finansinių metų. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad bendra sutaupyta suma sumažės didinant darbuotojų atlyginimus, kaip numatyta darbo sutartyse, nuo 2013 finansinių metų – [2–3] % per metus.

| (40) | Keturios profesinės sąjungos yra sudariusios teisiškai galiojantį kolektyvinį susitarimą, pagal kurį darbuotojai turi teisę į ankstyvo išėjimo į pensijas schemas. Ankstyvo išėjimo į pensijas schemos gali būti taikomos tik [...] darbuotojams. |
| --- | --- |

(40)

Keturios profesinės sąjungos yra sudariusios teisiškai galiojantį kolektyvinį susitarimą, pagal kurį darbuotojai turi teisę į ankstyvo išėjimo į pensijas schemas. Ankstyvo išėjimo į pensijas schemos gali būti taikomos tik [...] darbuotojams.

| (41) | Taip pat Air Malta pasiūlys savanoriško išėjimo iš darbo schemą, kuri galės būti vienodai taikoma visiems darbuotojams, nors bendrovė turės teisę darbuotojo prašymą patenkinti arba atmesti. Darbuotojai turi teisę į savanoriško išėjimo iš darbo schemą, jei jie Air Malta bendrovėje įgijo bent [...] metų nepertraukiamo darbo stažo. Pagal savanoriško išėjimo iš darbo schemą vienam darbuotojui išmokama iki [...] EUR. |
| --- | --- |

(41)

Taip pat Air Malta pasiūlys savanoriško išėjimo iš darbo schemą, kuri galės būti vienodai taikoma visiems darbuotojams, nors bendrovė turės teisę darbuotojo prašymą patenkinti arba atmesti. Darbuotojai turi teisę į savanoriško išėjimo iš darbo schemą, jei jie Air Malta bendrovėje įgijo bent [...] metų nepertraukiamo darbo stažo. Pagal savanoriško išėjimo iš darbo schemą vienam darbuotojui išmokama iki [...] EUR.

| (42) | Be to, buvo iš esmės pertvarkyta bendrovės struktūra ir priimti nauji darbuotojai į pagrindinius vadovaujančius postus. |
| --- | --- |

(42)

Be to, buvo iš esmės pertvarkyta bendrovės struktūra ir priimti nauji darbuotojai į pagrindinius vadovaujančius postus.

2.4   Valstybės pagalba ir restruktūrizavimo sąnaudų finansavimas

| (43) | Atsižvelgiant į tai, kad visos restruktūrizavimo išlaidos yra 238 mln. EUR, Maltos vyriausybė ketina atkurti gavėjo kapitalą išleisdama 130 mln. EUR vertės paprastųjų akcijų pagal tokį tvarkaraštį: 60 mln. EUR bus investuota išleidžiant naujas akcijas 2013 finansiniais metais, 15 mln. EUR – 2014 finansiniais metais, 3 mln. EUR 2015 finansiniais metais papildomai prie 52 mln. EUR vyriausybės skolos, kuri jau išmokėta vietoj patvirtintos sanavimo pagalbos paskolos, ir kuri turi būti paversta į akcijas. |
| --- | --- |

(43)

Atsižvelgiant į tai, kad visos restruktūrizavimo išlaidos yra 238 mln. EUR, Maltos vyriausybė ketina atkurti gavėjo kapitalą išleisdama 130 mln. EUR vertės paprastųjų akcijų pagal tokį tvarkaraštį: 60 mln. EUR bus investuota išleidžiant naujas akcijas 2013 finansiniais metais, 15 mln. EUR – 2014 finansiniais metais, 3 mln. EUR 2015 finansiniais metais papildomai prie 52 mln. EUR vyriausybės skolos, kuri jau išmokėta vietoj patvirtintos sanavimo pagalbos paskolos, ir kuri turi būti paversta į akcijas.

| (44) | Air Malta siūlo, kad likusi suma (t. y. 45 % nuosavo įnašo), būtų finansuojama iš lėšų pardavus žemę (66,2 mln. EUR), pardavus patronuojamąsias įmones ([9–12] mln. EUR), pardavus variklius ([9–12] mln. EUR), ir paėmus banko paskolą ((20–25] mln. EUR). |
| --- | --- |

(44)

Air Malta siūlo, kad likusi suma (t. y. 45 % nuosavo įnašo), būtų finansuojama iš lėšų pardavus žemę (66,2 mln. EUR), pardavus patronuojamąsias įmones ([9–12] mln. EUR), pardavus variklius ([9–12] mln. EUR), ir paėmus banko paskolą ((20–25] mln. EUR).

| (45) | Didžiausią dalį bendrovės įnašo sudarys lėšos, gautos pardavus žemę. Air Malta bendrovei išperkamosios nuomos teisėmis priklauso vertingas Maltos tarptautinio oro uosto ribose esantis turtas. Maltos vyriausybė išreiškė strateginį susidomėjimą įsigyti oro uoste esantį Air Malta turtą. Susiję žemės sklypai yra retas išteklius ir vyriausybė norėtų, kad jis būtų vystomas atsižvelgiant į jos ilgalaikę su aviacija susijusią veikla Maltoje vystymo strategiją, įskaitant krovinių logistikos centro, kuris būtų išplėsto aviacijos parko dalis, apimanti lėktuvų remonto ir kitas susijusias priemones, sukūrimą. Sklypai nebus parduodami atviro, skaidraus ir nediskriminuojančio konkurso būdu. Tačiau, remiantis Maltos bendrąja politika ir nacionaliniais teisiniais reikalavimais, visas vyriausybės turtas turi būti perkamas už teisingą atviros rinkos vertę, atitinkančią kainą, kurią privatus investuotojas mokėtų sąžiningos konkurencijos sąlygomis. Plane numatyta 2012–2014 m. laikotarpiu parduoti šalia oro uosto esančią žemę už iš viso 66,2 mln. EUR. Vertė pagrįsta 2011 m. lapkričio mėn. nepriklausoma vertinimo ataskaita, kurią parengė vyriausybės tuo tikslu skirtas nepriklausomas vertintojas. |
| --- | --- |

(45)

Didžiausią dalį bendrovės įnašo sudarys lėšos, gautos pardavus žemę. Air Malta bendrovei išperkamosios nuomos teisėmis priklauso vertingas Maltos tarptautinio oro uosto ribose esantis turtas. Maltos vyriausybė išreiškė strateginį susidomėjimą įsigyti oro uoste esantį Air Malta turtą. Susiję žemės sklypai yra retas išteklius ir vyriausybė norėtų, kad jis būtų vystomas atsižvelgiant į jos ilgalaikę su aviacija susijusią veikla Maltoje vystymo strategiją, įskaitant krovinių logistikos centro, kuris būtų išplėsto aviacijos parko dalis, apimanti lėktuvų remonto ir kitas susijusias priemones, sukūrimą. Sklypai nebus parduodami atviro, skaidraus ir nediskriminuojančio konkurso būdu. Tačiau, remiantis Maltos bendrąja politika ir nacionaliniais teisiniais reikalavimais, visas vyriausybės turtas turi būti perkamas už teisingą atviros rinkos vertę, atitinkančią kainą, kurią privatus investuotojas mokėtų sąžiningos konkurencijos sąlygomis. Plane numatyta 2012–2014 m. laikotarpiu parduoti šalia oro uosto esančią žemę už iš viso 66,2 mln. EUR. Vertė pagrįsta 2011 m. lapkričio mėn. nepriklausoma vertinimo ataskaita, kurią parengė vyriausybės tuo tikslu skirtas nepriklausomas vertintojas.

| (46) | Air Malta 2011 m. gruodį gavo [25–30] mln. EUR privačią paskolą iš [...]. Ši padėčiai pataisyti suteikiama paskola bus panaudota sklandesniam perėjimui prie galutinės akcijų struktūros per ateinančius trejus metus. |
| --- | --- |

(46)

Air Malta 2011 m. gruodį gavo [25–30] mln. EUR privačią paskolą iš [...]. Ši padėčiai pataisyti suteikiama paskola bus panaudota sklandesniam perėjimui prie galutinės akcijų struktūros per ateinančius trejus metus.

| (47) | Air Malta planuoja už parduodamas patronuojamąsias įmones [...] gauti [9–11] mln. EUR pajamų. |
| --- | --- |

(47)

Air Malta planuoja už parduodamas patronuojamąsias įmones [...] gauti [9–11] mln. EUR pajamų.

| (48) | 2010 m. spalio 28 d. ir 2010 m. gruodžio 17 d. buvo parduoti atsarginiai varikliai [...], už kuriuos gauta [19–22] mln. USD pajamų. Tačiau variklis Nr. [...] buvo visiška Air Malta nuosavybė, o variklį Nr. [...] Air Malta buvo išsinuomavusi su galimybe jį įsigyti už [5–7] mln. EUR – tai ir buvo padaryta. Grynosios pardavus variklius gautos pajamos sudaro [9–12] mln. EUR. |
| --- | --- |

(48)

2010 m. spalio 28 d. ir 2010 m. gruodžio 17 d. buvo parduoti atsarginiai varikliai [...], už kuriuos gauta [19–22] mln. USD pajamų. Tačiau variklis Nr. [...] buvo visiška Air Malta nuosavybė, o variklį Nr. [...] Air Malta buvo išsinuomavusi su galimybe jį įsigyti už [5–7] mln. EUR – tai ir buvo padaryta. Grynosios pardavus variklius gautos pajamos sudaro [9–12] mln. EUR.

| (49) | [20–25] mln. EUR banko paskola bus suteikta tik 2014 finansiniais metais – taigi, Air Malta bendrovė dar nebaigė derybų dėl jos.

  6   lentelė


  Finansavimo 2011–2016 m. šaltiniai ir jų panaudojima









  (mln. EUR) |
| --- | --- |
| Panaudojimas | 2011–2016 finansiniai metai | Šaltiniai | 2011–2016 finansiniai metai |
| Sanavimo pagalbos grąžinimas | 52 000 | Nuosavas įnašas:

  žemės pardavimas | 66 200 |
| Trečios šalies paskolos grąžinimas | [20 000–25 000] | patronuojamųjų įmonių pardavimas | [9 000–12 000] |
| Išmokos dėl mažinamų etatų | [25 000–30 000] | variklių pardavimas | [9 000–12 000] |
| Restruktūrizavimo išlaidos | [13 000–16 000] | Trečios šalies įnašas

  Banko skola | [20 000–25 000] |
| Kapitalo išlaidos | [13 000–16 000] |
| Apyvartinio kapitalo pokyčiai/grynieji nuostoliai | [50 000–60 000] |
| Išmokos iš priežiūros atsargų | [40 000–50 000] | Vyriausybės finansavimas

  Vyriausybės paprastosios akcijos | 130 000 |
| Iš viso | 238 000 | | 238 000 |

(49)

[20–25] mln. EUR banko paskola bus suteikta tik 2014 finansiniais metais – taigi, Air Malta bendrovė dar nebaigė derybų dėl jos.

6   lentelė

Finansavimo 2011–2016 m. šaltiniai ir jų panaudojima

(mln. EUR)

Panaudojimas

2011–2016 finansiniai metai

Šaltiniai

2011–2016 finansiniai metai

Sanavimo pagalbos grąžinimas

52 000

Nuosavas įnašas:

žemės pardavimas

66 200

Trečios šalies paskolos grąžinimas

[20 000–25 000]

patronuojamųjų įmonių pardavimas

[9 000–12 000]

Išmokos dėl mažinamų etatų

[25 000–30 000]

variklių pardavimas

[9 000–12 000]

Restruktūrizavimo išlaidos

[13 000–16 000]

Trečios šalies įnašas

Banko skola

[20 000–25 000]

Kapitalo išlaidos

[13 000–16 000]

Apyvartinio kapitalo pokyčiai/grynieji nuostoliai

[50 000–60 000]

Išmokos iš priežiūros atsargų

[40 000–50 000]

Vyriausybės finansavimas

Vyriausybės paprastosios akcijos

130 000

Iš viso

238 000

238 000

2.5   Sprendimas pradėti procedūrą

| (50) | 2012 m. sausio 25 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą. Savo sprendime Komisija išreiškė abejones dėl bendrovės sugrįžimo prie ilgalaikio gyvybingumo, konkrečiai, dėl optimistinių prognozių ankstesnėje restruktūrizavimo plano versijoje (joje laikoma, kad bendrovė vėl taps pelninga iki 2016 m. – panašiai, kaip pagrindinės pigių skrydžių bendrovės, pavyzdžiui, Ryanair, arba pagrindiniai tradiciniai vežėjai, pavyzdžiui, Lufthansa). Visų pirma, Komisija abejojo dėl planuojamo šalutinių pajamų poveikio, išlaidų sumažinimo iš naujo suderant sutarčių sąlygas, rinkos augimo tempų, išeigos ir sąnaudų infliacijos neįtraukimo į Air Malta restruktūrizavimo planą. Be to, Malta buvo pakviesta pateikti paaiškinimus dėl scenarijaus analizės. |
| --- | --- |

(50)

2012 m. sausio 25 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą. Savo sprendime Komisija išreiškė abejones dėl bendrovės sugrįžimo prie ilgalaikio gyvybingumo, konkrečiai, dėl optimistinių prognozių ankstesnėje restruktūrizavimo plano versijoje (joje laikoma, kad bendrovė vėl taps pelninga iki 2016 m. – panašiai, kaip pagrindinės pigių skrydžių bendrovės, pavyzdžiui, Ryanair, arba pagrindiniai tradiciniai vežėjai, pavyzdžiui, Lufthansa). Visų pirma, Komisija abejojo dėl planuojamo šalutinių pajamų poveikio, išlaidų sumažinimo iš naujo suderant sutarčių sąlygas, rinkos augimo tempų, išeigos ir sąnaudų infliacijos neįtraukimo į Air Malta restruktūrizavimo planą. Be to, Malta buvo pakviesta pateikti paaiškinimus dėl scenarijaus analizės.

| (51) | Kalbant apie siūlomas išlyginamąsias priemones, Komisija abejojo, ar siūlomas bendras pajėgumų sumažinimas 20 % LVK gali būti laikomas išlyginamąja priemone, nes tas sumažinimas taip pat apima nuostolingus maršrutus, kuriuos būtina panaikinti, jei siekiama atstatyti gyvybingumą. Komisija taip pat paprašė pateikti papildomus paaiškinimus dėl to, kaip buvo apskaičiuotas tam tikrų ne nuostolingų maršrutų pelningumas, taip pat papildomą informaciją, kuri įrodytų, kad siūlomos priemonės tinkamai išlygintų dėl suteiktos valstybės pagalbos atsiradusį nederamą konkurencijos iškraipymą. |
| --- | --- |

(51)

Kalbant apie siūlomas išlyginamąsias priemones, Komisija abejojo, ar siūlomas bendras pajėgumų sumažinimas 20 % LVK gali būti laikomas išlyginamąja priemone, nes tas sumažinimas taip pat apima nuostolingus maršrutus, kuriuos būtina panaikinti, jei siekiama atstatyti gyvybingumą. Komisija taip pat paprašė pateikti papildomus paaiškinimus dėl to, kaip buvo apskaičiuotas tam tikrų ne nuostolingų maršrutų pelningumas, taip pat papildomą informaciją, kuri įrodytų, kad siūlomos priemonės tinkamai išlygintų dėl suteiktos valstybės pagalbos atsiradusį nederamą konkurencijos iškraipymą.

| (52) | Komisijai abejonės kilo ne vien tik dėl pajėgumų sumažinimo: ji taip pat abejojo, ar siūlomas nenuostolingų aktyvų pardavimas gali būti laikomas išlyginamąja priemone atsižvelgiant į tai, kad Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punkte išlyginamoji priemonė turėtų būti taikoma visų pirma ten, kur bendrovė po restruktūrizavimo turės tvirtą rinkos poziciją. |
| --- | --- |

(52)

Komisijai abejonės kilo ne vien tik dėl pajėgumų sumažinimo: ji taip pat abejojo, ar siūlomas nenuostolingų aktyvų pardavimas gali būti laikomas išlyginamąja priemone atsižvelgiant į tai, kad Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punkte išlyginamoji priemonė turėtų būti taikoma visų pirma ten, kur bendrovė po restruktūrizavimo turės tvirtą rinkos poziciją.

| (53) | Komisija išreiškė abejones dėl nuosavo įnašo: ar tikrai jis yra realus, t. y. faktinis ir neapimantis viso būsimo tikėtino pelno, kaip reikalaujama Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punkte. Visų pirma, Komisija paprašė pateikti išsamesnės informacijos apie Air Malta patronuojamųjų įmonių pardavimą, galimybę gauti numatyta 20 mln. EUR paskolą ir apie tai, ar varikliai buvo parduoti restruktūrizavimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

(53)

Komisija išreiškė abejones dėl nuosavo įnašo: ar tikrai jis yra realus, t. y. faktinis ir neapimantis viso būsimo tikėtino pelno, kaip reikalaujama Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punkte. Visų pirma, Komisija paprašė pateikti išsamesnės informacijos apie Air Malta patronuojamųjų įmonių pardavimą, galimybę gauti numatyta 20 mln. EUR paskolą ir apie tai, ar varikliai buvo parduoti restruktūrizavimo laikotarpiu.

| (54) | Pagaliau, Komisija paprašė pateikti išsamesnes pastabas dėl to, kaip planas atitinka vienkartinės išmokos principą dėl 2014 balandžio mėn. Maltos įvykdyto 57 mln. EUR kapitalo padidinimo. |
| --- | --- |

(54)

Pagaliau, Komisija paprašė pateikti išsamesnes pastabas dėl to, kaip planas atitinka vienkartinės išmokos principą dėl 2014 balandžio mėn. Maltos įvykdyto 57 mln. EUR kapitalo padidinimo.

3.   MALTOS PASTABOS

| (55) | Atsakyme dėl sprendimo pradėti procedūrą Malta pateikė pastabas ir paaiškinimus dėl visų Komisijos sprendime pradėti procedūrą iškeltų klausimų, pažymėdama, kad restruktūrizavimo planas, apie kurį pranešta, atitinka visas Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nurodytas sąlygas. Be to, Malta taip pat pateikė atnaujintą informaciją apie restruktūrizavimo procesą, įrodydama, kad jau padaryta didelė pažanga. |
| --- | --- |

(55)

Atsakyme dėl sprendimo pradėti procedūrą Malta pateikė pastabas ir paaiškinimus dėl visų Komisijos sprendime pradėti procedūrą iškeltų klausimų, pažymėdama, kad restruktūrizavimo planas, apie kurį pranešta, atitinka visas Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nurodytas sąlygas. Be to, Malta taip pat pateikė atnaujintą informaciją apie restruktūrizavimo procesą, įrodydama, kad jau padaryta didelė pažanga.

| (56) | Reaguodama į abejones dėl planuojamo pelningumo susigrąžinimo, Air Malta peržiūrėjo savo prognozes (žr. 3 lentelę „PKG ir NKG 2012–2016 m.“) dėl [3–5] % pajamų prieš palūkanas ir mokesčius 2016 finansiniais metais – jos yra mažesnės nei Ryanair ir Lufthansa pasiektos istorinės ribos. Pelningumas šitaip sumažėjo daugiausiai dėl to, kad buvo pergrupuotos prielaidos dėl kuro. |
| --- | --- |

(56)

Reaguodama į abejones dėl planuojamo pelningumo susigrąžinimo, Air Malta peržiūrėjo savo prognozes (žr. 3 lentelę „PKG ir NKG 2012–2016 m.“) dėl [3–5] % pajamų prieš palūkanas ir mokesčius 2016 finansiniais metais – jos yra mažesnės nei Ryanair ir Lufthansa pasiektos istorinės ribos. Pelningumas šitaip sumažėjo daugiausiai dėl to, kad buvo pergrupuotos prielaidos dėl kuro.

| (57) | Air Malta pateikė pagrįstas pastabas dėl šalutinių pajamų, įrodydama, kad jos 2016 finansiniais metais sudarys [3–5] % visų iš keleivių gautų pajamų – ši suma yra daug mažesnė nei tiesiogiai konkuruojančių pigių skrydžių bendrovių, pavyzdžiui, Ryanair ir easyJet procentiniai dydžiai ir nei kitų tinklo oro vežėjų, jau taikančių šalutinių pajamų strategiją, pavyzdžiui, Aer Lingus. Air Malta patvirtino, kad siekiant sumažinti išlaidas iš naujo sudaromais susitarimais jau įsipareigota dėl daugiau kaip [4–6] mln. EUR per metus ir nustatyta daug papildomų sutaupymo galimybių, kurios leis pagal susitarimus sutaupyti iš viso [9–11] mln. EUR vietoj anksčiau planuotų [7–9] mln. EUR. |
| --- | --- |

(57)

Air Malta pateikė pagrįstas pastabas dėl šalutinių pajamų, įrodydama, kad jos 2016 finansiniais metais sudarys [3–5] % visų iš keleivių gautų pajamų – ši suma yra daug mažesnė nei tiesiogiai konkuruojančių pigių skrydžių bendrovių, pavyzdžiui, Ryanair ir easyJet procentiniai dydžiai ir nei kitų tinklo oro vežėjų, jau taikančių šalutinių pajamų strategiją, pavyzdžiui, Aer Lingus. Air Malta patvirtino, kad siekiant sumažinti išlaidas iš naujo sudaromais susitarimais jau įsipareigota dėl daugiau kaip [4–6] mln. EUR per metus ir nustatyta daug papildomų sutaupymo galimybių, kurios leis pagal susitarimus sutaupyti iš viso [9–11] mln. EUR vietoj anksčiau planuotų [7–9] mln. EUR.

| (58) | Malta taip pat peržiūrėjo savo prielaidas dėl Maltos rinkos augimo tempų, laikotarpiui iki 2016 m. metinį augimo tempą sumažindama nuo 5,9 % iki 4 %. Be to, laikoma, kad sumažinus pajėgumus laikotarpiu nuo 2011 iki 2013 finansinių metų oro transportu pervežtų keleivių skaičius sumažės [2–4] % per metus: dėl to numatoma, kad 2013–2016 m. keleivių skaičius išaugs [2–4] % per metus. Šis augimo tempas išlieka mažesniu nei vidutinis rinkos augimo tempas visu laikotarpiu. |
| --- | --- |

(58)

Malta taip pat peržiūrėjo savo prielaidas dėl Maltos rinkos augimo tempų, laikotarpiui iki 2016 m. metinį augimo tempą sumažindama nuo 5,9 % iki 4 %. Be to, laikoma, kad sumažinus pajėgumus laikotarpiu nuo 2011 iki 2013 finansinių metų oro transportu pervežtų keleivių skaičius sumažės [2–4] % per metus: dėl to numatoma, kad 2013–2016 m. keleivių skaičius išaugs [2–4] % per metus. Šis augimo tempas išlieka mažesniu nei vidutinis rinkos augimo tempas visu laikotarpiu.

| (59) | Maltos atstovai paaiškino, kad restruktūrizavimo plane laikoma, jog išeigos minėtu laikotarpiu (pajamų už keleivių pervežimą įskaitant šalutines pajamas/visas pajamas iš keleivių) bus mažesnės nei 2 % ir tai atitinka daugelio tinklo oro vežėjų, pavyzdžiui, Aer Lingus ar IAG, prognozes, ir yra mažesnės nei tiesiogiai konkuruojančių pigių skrydžių bendrovių easyJet ir Ryanair. Malta taip pat padarė pakeitimų prielaidose dėl sąnaudų infliacijos, visų pirma dėl orlaivių nuomos, ir pateikė kuro sąnaudų prognozes, taip pat išaiškino prielaidas dėl scenarijaus analizės, įskaitant nuokrypį nuo pajamų prieš palūkanas ir mokesčius (EBIT). |
| --- | --- |

(59)

Maltos atstovai paaiškino, kad restruktūrizavimo plane laikoma, jog išeigos minėtu laikotarpiu (pajamų už keleivių pervežimą įskaitant šalutines pajamas/visas pajamas iš keleivių) bus mažesnės nei 2 % ir tai atitinka daugelio tinklo oro vežėjų, pavyzdžiui, Aer Lingus ar IAG, prognozes, ir yra mažesnės nei tiesiogiai konkuruojančių pigių skrydžių bendrovių easyJet ir Ryanair. Malta taip pat padarė pakeitimų prielaidose dėl sąnaudų infliacijos, visų pirma dėl orlaivių nuomos, ir pateikė kuro sąnaudų prognozes, taip pat išaiškino prielaidas dėl scenarijaus analizės, įskaitant nuokrypį nuo pajamų prieš palūkanas ir mokesčius (EBIT).

| (60) | Siūlomos išlyginamosios priemonės: Malta pateikė papildomą išsamią informaciją dėl maršrutų pelningumo apskaičiavimo atsižvelgiant į jų poveikį tiesioginėms/kintančioms tiesioginėms veiklos sąnaudoms ir pridėtinėms išlaidoms. Maltos atstovai pakartojo, kad pardavus dvi pelningas draudimo bendroves gautos pajamos galėtų būti laikomos tinkama išlyginamąja priemone, nes ji suteikė Air Malta ekonomiškai naudingus draudimo sprendimus ir abi bendrovės buvo svarbiomis vietos aviacijos draudimo rinkos dalyvėmis. Kadangi Air Malta yra nedidelė bendrovė, pridėtinės išlaidos sudaro didelę jos bendrų išlaidų dalį – taip yra dėl funkcinių oro transporto bendrovės valdymo reikalavimų. Smarkiai sumažinus pajėgumus, iškiltų pavojus oro transporto bendrovės ilgalaikiam gyvybingumui. |
| --- | --- |

(60)

Siūlomos išlyginamosios priemonės: Malta pateikė papildomą išsamią informaciją dėl maršrutų pelningumo apskaičiavimo atsižvelgiant į jų poveikį tiesioginėms/kintančioms tiesioginėms veiklos sąnaudoms ir pridėtinėms išlaidoms. Maltos atstovai pakartojo, kad pardavus dvi pelningas draudimo bendroves gautos pajamos galėtų būti laikomos tinkama išlyginamąja priemone, nes ji suteikė Air Malta ekonomiškai naudingus draudimo sprendimus ir abi bendrovės buvo svarbiomis vietos aviacijos draudimo rinkos dalyvėmis. Kadangi Air Malta yra nedidelė bendrovė, pridėtinės išlaidos sudaro didelę jos bendrų išlaidų dalį – taip yra dėl funkcinių oro transporto bendrovės valdymo reikalavimų. Smarkiai sumažinus pajėgumus, iškiltų pavojus oro transporto bendrovės ilgalaikiam gyvybingumui.

| (61) | Dėl nuosavo įnašo: Maltos atstovai patvirtino, kad visos patronuojamosios įmonės bus parduodamos atviru, konkurencingu, skaidriu ir nediskriminuojančiu būdu. Maltos atstovai taip pat pateikė papildomą informaciją apie parduotus variklius, apie 2014 finansiniais metais numatytą sudaryti [20–25] mln. EUR paskolos susitarimą, ir patvirtino, kad bus sudarytas susitarimas dėl [25–30] mln. EUR tarpinės paskolos. |
| --- | --- |

(61)

Dėl nuosavo įnašo: Maltos atstovai patvirtino, kad visos patronuojamosios įmonės bus parduodamos atviru, konkurencingu, skaidriu ir nediskriminuojančiu būdu. Maltos atstovai taip pat pateikė papildomą informaciją apie parduotus variklius, apie 2014 finansiniais metais numatytą sudaryti [20–25] mln. EUR paskolos susitarimą, ir patvirtino, kad bus sudarytas susitarimas dėl [25–30] mln. EUR tarpinės paskolos.

| (62) | Vienkartinės išmokos principas: Malta pateikė verslo planą, kurį įgyvendinant 2004 m. kapitalas buvo padidintas 57 mln. EUR – tai įrodo, kad šis sandoris turėtų būti laikomas atitinkančiu rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio finansuotojo principą. |
| --- | --- |

(62)

Vienkartinės išmokos principas: Malta pateikė verslo planą, kurį įgyvendinant 2004 m. kapitalas buvo padidintas 57 mln. EUR – tai įrodo, kad šis sandoris turėtų būti laikomas atitinkančiu rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio finansuotojo principą.

4.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (63) | Oficialios tyrimo procedūros vykdymo laikotarpiu Komisija gavo šešių suinteresuotųjų šalių pastabas: Ryanair; International Airlines Group SA (IAG, t. y. holdingo bendrovė, kuriai priklauso British Airways ir Iberia); Maltos prekybos, verslo ir pramonės rūmų; Maltos oro bendrovių lakūnų asociacijos (Airline Pilots Association Malta – ALPA); Maltos viešbučių ir restoranų asociacijos (Malta Hotels and Restaurant Association – MHRA), ir konsultanto, pageidavusio neatskleisti savo tapatybės. |
| --- | --- |

(63)

Oficialios tyrimo procedūros vykdymo laikotarpiu Komisija gavo šešių suinteresuotųjų šalių pastabas: Ryanair; International Airlines Group SA (IAG, t. y. holdingo bendrovė, kuriai priklauso British Airways ir Iberia); Maltos prekybos, verslo ir pramonės rūmų; Maltos oro bendrovių lakūnų asociacijos (Airline Pilots Association Malta – ALPA); Maltos viešbučių ir restoranų asociacijos (Malta Hotels and Restaurant Association – MHRA), ir konsultanto, pageidavusio neatskleisti savo tapatybės.

| (64) | Maltos prekybos rūmai, ALPA ir MHRA savo pastabose pritarė, kad Air Malta tęstų veiklą, pabrėždamos šios bendrovės svarbą visai Maltos ekonomikai, ypač turizmo sektoriui. Buvo paprašyta, kad Komisija, vertindama restruktūrizavimo planą, atsižvelgtų į atvejo ypatumus ir į tai, kad Air Malta yra nedidelė bendrovė. |
| --- | --- |

(64)

Maltos prekybos rūmai, ALPA ir MHRA savo pastabose pritarė, kad Air Malta tęstų veiklą, pabrėždamos šios bendrovės svarbą visai Maltos ekonomikai, ypač turizmo sektoriui. Buvo paprašyta, kad Komisija, vertindama restruktūrizavimo planą, atsižvelgtų į atvejo ypatumus ir į tai, kad Air Malta yra nedidelė bendrovė.

| (65) | Ryanair ir IAG pateiktos kritinės pastabos yra daugiausiai susijusios su abejonėmis, kurios jau buvo išreikštos sprendime pradėti procedūrą: dėl galimybės susigrąžinti pelningumą ir tai pagrindžiančių prielaidų. Rynair teigia, kad mažas Air Malta lėktuvų parkas nesuteikia jai galimybės pasinaudoti masto ekonomika ir integracija. Sumažinus lėktuvų skaičių, šios nepalankios aplinkybės poveikis dar labiau sustiprės. Be to, Ryanair ir slaptas konsultantas išreiškia kritiką dėl to, kad žemė bus parduodama ne atviru konkursu ir teigia, kad šiuo sandoriu Malta tikisi suteikti Air Malta bendrovei papildomą paramą. |
| --- | --- |

(65)

Ryanair ir IAG pateiktos kritinės pastabos yra daugiausiai susijusios su abejonėmis, kurios jau buvo išreikštos sprendime pradėti procedūrą: dėl galimybės susigrąžinti pelningumą ir tai pagrindžiančių prielaidų. Rynair teigia, kad mažas Air Malta lėktuvų parkas nesuteikia jai galimybės pasinaudoti masto ekonomika ir integracija. Sumažinus lėktuvų skaičių, šios nepalankios aplinkybės poveikis dar labiau sustiprės. Be to, Ryanair ir slaptas konsultantas išreiškia kritiką dėl to, kad žemė bus parduodama ne atviru konkursu ir teigia, kad šiuo sandoriu Malta tikisi suteikti Air Malta bendrovei papildomą paramą.

| (66) | Pacientų vežimas gydytis į užsienį ir dvišaliu susitarimu pagrįsta jungtis su paskirties vieta, esančia ne Europos Sąjungoje: Ryanair siūlo vadovautis viešųjų paslaugų įsipareigojimų teisės aktu, visų pirma, Reglamentu 1008/2008, kuriuo remiantis viešųjų paslaugų įsipareigojimai turi būti taikomi po viešojo konkurso ir kompensuojami remiantis išlaidų, kurias būtų patyrusi tipinė įmonė, analize. Ryanair atstovai įspėja apie numatomų įsipareigojimų, susijusių su viešąja paslauga, ex-post taikymą, siekiant pateisinti restruktūrizavimo planą, ir kviečia Komisiją išnagrinėti šį klausimą, visų pirma, siekiant nustatyti, ar kokia nors panaši kompensacija buvo nustatyta. |
| --- | --- |

(66)

Pacientų vežimas gydytis į užsienį ir dvišaliu susitarimu pagrįsta jungtis su paskirties vieta, esančia ne Europos Sąjungoje: Ryanair siūlo vadovautis viešųjų paslaugų įsipareigojimų teisės aktu, visų pirma, Reglamentu 1008/2008, kuriuo remiantis viešųjų paslaugų įsipareigojimai turi būti taikomi po viešojo konkurso ir kompensuojami remiantis išlaidų, kurias būtų patyrusi tipinė įmonė, analize. Ryanair atstovai įspėja apie numatomų įsipareigojimų, susijusių su viešąja paslauga, ex-post taikymą, siekiant pateisinti restruktūrizavimo planą, ir kviečia Komisiją išnagrinėti šį klausimą, visų pirma, siekiant nustatyti, ar kokia nors panaši kompensacija buvo nustatyta.

5.   MALTOS PASTABOS DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

| (67) | Malta išsamiai pakomentavo visus trečiųjų šalių pastabose pateiktus teiginius. Visų pirma, Malta paneigė teiginius dėl Air Malta ilgalaikio gyvybiškumo sugrąžinimo, tvirtindama, kad šios bendrovės nuostoliai nebeauga. |
| --- | --- |

(67)

Malta išsamiai pakomentavo visus trečiųjų šalių pastabose pateiktus teiginius. Visų pirma, Malta paneigė teiginius dėl Air Malta ilgalaikio gyvybiškumo sugrąžinimo, tvirtindama, kad šios bendrovės nuostoliai nebeauga.

| (68) | Air Malta komercinė strategija – tapti „turistiniais maršrutais skraidančia bendrove“, kurios veikla sutelkta aplink vietos oro uostą. Sėkmingų radikalių pokyčių bendrovei suteiks su naujais bendrovės darbo metodais susijęs didelio masto atliekų ir nuostolių sumažinimas. |
| --- | --- |

(68)

Air Malta komercinė strategija – tapti „turistiniais maršrutais skraidančia bendrove“, kurios veikla sutelkta aplink vietos oro uostą. Sėkmingų radikalių pokyčių bendrovei suteiks su naujais bendrovės darbo metodais susijęs didelio masto atliekų ir nuostolių sumažinimas.

| (69) | Teigimas, kad Air Malta negalės pasinaudoti masto ekonomika: Maltos valdžios institucijos teigia, kad aviacijos rinkoje veiklos sąnaudos savo pobūdžiu yra skirtingos (Air Malta atveju jos sudaro [60–70] %). Tai apima sąnaudas kurui, lėktuvų nuomai, priežiūrai, iškrovimui, navigacijai ir skrydžio įgulai – šių visų sąnaudų kainos yra reguliuojamos rinkos, o tai iš dalies apriboja oro transporto bendrovės galimybes pasinaudoti masto ekonomika. |
| --- | --- |

(69)

Teigimas, kad Air Malta negalės pasinaudoti masto ekonomika: Maltos valdžios institucijos teigia, kad aviacijos rinkoje veiklos sąnaudos savo pobūdžiu yra skirtingos (Air Malta atveju jos sudaro [60–70] %). Tai apima sąnaudas kurui, lėktuvų nuomai, priežiūrai, iškrovimui, navigacijai ir skrydžio įgulai – šių visų sąnaudų kainos yra reguliuojamos rinkos, o tai iš dalies apriboja oro transporto bendrovės galimybes pasinaudoti masto ekonomika.

| (70) | Strateginio turto vertinimas ir pardavimas vyriausybei: Malta pakartotinai tvirtina, kad vertinimą atliko išorės nepriklausomas vertintojas [...], neturintis interesų konflikto, ir vertinimas yra pagrįstas išsamia ataskaita, kuri buvo parengta Tarptautinės vertinimo standartų tarybos nustatytais tarptautiniais vertinimo standartais. Šio sandorio logiškumą liudija nauji bendrovės poreikiai (smarkiai sumažėjęs darbuotojų skaičius) ir darbo kultūros pokyčiai, reikalaujantys, kad darbuotojai dirbtų vienoje šiuolaikiškai įrengtoje patalpoje. Todėl oro bendrovė atsikratė nereikalingo turto. Atsižvelgiant į tai, kad žemės Maltoje trūksta, Maltos valdžios institucijos teigia, kad aviacijos parko sukūrimo šioje teritorijoje strategija yra keliais metais senesnė nei Air Malta restruktūrizavimo planas. |
| --- | --- |

(70)

Strateginio turto vertinimas ir pardavimas vyriausybei: Malta pakartotinai tvirtina, kad vertinimą atliko išorės nepriklausomas vertintojas [...], neturintis interesų konflikto, ir vertinimas yra pagrįstas išsamia ataskaita, kuri buvo parengta Tarptautinės vertinimo standartų tarybos nustatytais tarptautiniais vertinimo standartais. Šio sandorio logiškumą liudija nauji bendrovės poreikiai (smarkiai sumažėjęs darbuotojų skaičius) ir darbo kultūros pokyčiai, reikalaujantys, kad darbuotojai dirbtų vienoje šiuolaikiškai įrengtoje patalpoje. Todėl oro bendrovė atsikratė nereikalingo turto. Atsižvelgiant į tai, kad žemės Maltoje trūksta, Maltos valdžios institucijos teigia, kad aviacijos parko sukūrimo šioje teritorijoje strategija yra keliais metais senesnė nei Air Malta restruktūrizavimo planas.

| (71) | Viešosios paslaugos: Maltos valdžios institucijos patvirtino, kad įsipareigojimai viešųjų paslaugų srityje remiantis Reglamentu Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių seniau nebuvo taikomi ir ateityje neplanuojama to daryti. Atitinkamai, valstybė nemokėjo ir nemokės jokios kompensacijos. Todėl Air Malta negavo iš valstybės lėšų jokio atlygio už jokias Maltai teikiamas ar iš jos gaunamas paslaugas, įskaitant pacientų transportavimą. |
| --- | --- |

(71)

Viešosios paslaugos: Maltos valdžios institucijos patvirtino, kad įsipareigojimai viešųjų paslaugų srityje remiantis Reglamentu Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių seniau nebuvo taikomi ir ateityje neplanuojama to daryti. Atitinkamai, valstybė nemokėjo ir nemokės jokios kompensacijos. Todėl Air Malta negavo iš valstybės lėšų jokio atlygio už jokias Maltai teikiamas ar iš jos gaunamas paslaugas, įskaitant pacientų transportavimą.

6.   PAGALBOS VERTINIMAS

6.1   Valstybės pagalbos buvimas

| (72) | Remiantis SESV 107 straipsnio 1 dalimi, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(72)

Remiantis SESV 107 straipsnio 1 dalimi, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (73) | Valstybės pagalbos sąvoka apima bet kokį tiesiogiai ar netiesiogiai suteikiamą pranašumą, kuris finansuojamas iš valstybinių išteklių, ir kurį suteikia pati valstybė arba bet kokia tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus. |
| --- | --- |

(73)

Valstybės pagalbos sąvoka apima bet kokį tiesiogiai ar netiesiogiai suteikiamą pranašumą, kuris finansuojamas iš valstybinių išteklių, ir kurį suteikia pati valstybė arba bet kokia tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus.

| (74) | Šiame kontekste Maltos valdžios institucijų sprendimas išleisti naujų paprastųjų akcijų už 130 mln. EUR turi būti laikomas valstybės pagalba. Kapitalas didinamas iš valstybės išteklių ir tai suteikia Air Malta selektyvinį pranašumą, nes yra pagerinama jos finansinė padėtis. |
| --- | --- |

(74)

Šiame kontekste Maltos valdžios institucijų sprendimas išleisti naujų paprastųjų akcijų už 130 mln. EUR turi būti laikomas valstybės pagalba. Kapitalas didinamas iš valstybės išteklių ir tai suteikia Air Malta selektyvinį pranašumą, nes yra pagerinama jos finansinė padėtis.

| (75) | Priemonė daro poveikį valstybių narių prekybai ir konkurencijai, nes Air Malta konkuruoja su kitomis Europos Sąjungos oro transporto bendrovėmis, ypač 1993 m. sausio 1 d. įsigaliojus trečiam oro transporto liberalizavimo etapui („trečiasis paketas“). Toji priemonė suteikia galimybę Air Malta tęsti veiklą, kad jai nereikėtų susidurti su pasekmėmis, kurias paprastai sukelia prasti finansiniai rezultatai, ir todėl iškraipo konkurenciją. |
| --- | --- |

(75)

Priemonė daro poveikį valstybių narių prekybai ir konkurencijai, nes Air Malta konkuruoja su kitomis Europos Sąjungos oro transporto bendrovėmis, ypač 1993 m. sausio 1 d. įsigaliojus trečiam oro transporto liberalizavimo etapui („trečiasis paketas“). Toji priemonė suteikia galimybę Air Malta tęsti veiklą, kad jai nereikėtų susidurti su pasekmėmis, kurias paprastai sukelia prasti finansiniai rezultatai, ir todėl iškraipo konkurenciją.

| (76) | Šiomis aplinkybėmis kapitalo didinimas yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Maltos valdžios institucijos šiai išvadai neprieštarauja. |
| --- | --- |

(76)

Šiomis aplinkybėmis kapitalo didinimas yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Maltos valdžios institucijos šiai išvadai neprieštarauja.

6.2   Pagalbos suderinamumas su vidaus rinka remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis

| (77) | Pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą leidžiama valstybės pagalba, skirta tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad tai prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(77)

Pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą leidžiama valstybės pagalba, skirta tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad tai prieštarautų bendram interesui.

| (78) | Komisija laikosi nuomonės, kad dabartinė priemonė yra restruktūrizavimo pagalba, kuri turi būti įvertinta atsižvelgiant į kriterijus pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires ir į 1994 m. Aviacijos gaires (15), kad būtų galima nustatyti, ar ji gali būti suderinamas su vidaus rinka pagal SESV 107straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(78)

Komisija laikosi nuomonės, kad dabartinė priemonė yra restruktūrizavimo pagalba, kuri turi būti įvertinta atsižvelgiant į kriterijus pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires ir į 1994 m. Aviacijos gaires (15), kad būtų galima nustatyti, ar ji gali būti suderinamas su vidaus rinka pagal SESV 107straipsnio 3 dalį.

| (79) | Komisija pripažįsta, kad Maltos valdžios institucijos įsipareigojo laikytis nuolatinio įsipareigojimo (remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 34 punktu), ir nesuteikė Air Malta jokios pagalbos (išskyrus sanavimo pagalbą, kurią Komisija patvirtino 2010 m. lapkričio 15 d.). |
| --- | --- |

(79)

Komisija pripažįsta, kad Maltos valdžios institucijos įsipareigojo laikytis nuolatinio įsipareigojimo (remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 34 punktu), ir nesuteikė Air Malta jokios pagalbos (išskyrus sanavimo pagalbą, kurią Komisija patvirtino 2010 m. lapkričio 15 d.).

6.2.1   Tinkamumo kriterijai

| (80) | Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 33 punkte teigiama, kad įmonė turi atitikti įmonės, patiriančios sunkumų, kriterijus, kaip apibrėžta tų gairių 9–13 punktuose). |
| --- | --- |

(80)

Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 33 punkte teigiama, kad įmonė turi atitikti įmonės, patiriančios sunkumų, kriterijus, kaip apibrėžta tų gairių 9–13 punktuose).

| (81) | Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9 punktą Komisija įmonę laiko patiriančia sunkumų, kai ji savo pačios ištekliais arba iš savo savininkų ir (arba) akcininkų ar kreditorių gautomis lėšomis negali sustabdyti nuostolių, kurie be valdžios institucijų išorinio įsikišimo per trumpą ar vidutinės trukmės laikotarpį beveik garantuotai pasmerktų ją žlugti. |
| --- | --- |

(81)

Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9 punktą Komisija įmonę laiko patiriančia sunkumų, kai ji savo pačios ištekliais arba iš savo savininkų ir (arba) akcininkų ar kreditorių gautomis lėšomis negali sustabdyti nuostolių, kurie be valdžios institucijų išorinio įsikišimo per trumpą ar vidutinės trukmės laikotarpį beveik garantuotai pasmerktų ją žlugti.

| (82) | Atitinkamai, Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a dalyje paaiškinama, kad ribotos atsakomybės bendrovė laikoma patiriančia sunkumų bendrove, kai daugiau kaip pusė jos registruoto kapitalo yra prarasta, ir daugiau kaip ketvirtis to kapitalo buvo prarasta per praėjusius 12 mėnesių. |
| --- | --- |

(82)

Atitinkamai, Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a dalyje paaiškinama, kad ribotos atsakomybės bendrovė laikoma patiriančia sunkumų bendrove, kai daugiau kaip pusė jos registruoto kapitalo yra prarasta, ir daugiau kaip ketvirtis to kapitalo buvo prarasta per praėjusius 12 mėnesių.

| (83) | Komisija pažymi, kad Air Malta yra ribotos atsakomybės bendrovė, kuri prarado beveik visą savo registruotą kapitalą ir negali įvykdyti dabartinių įsipareigojimų. Tai, kad Air Malta yra sunkumų patirianti bendrovė, buvo pažymėta sprendime, patvirtinančiame sanavimo pagalbą bendrovei (16). Remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 25 punktu, susijusi valstybė narė ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo sanavimo pagalbos priemonės suteikimo turi pateikti Komisijai restruktūrizavimo planą arba likvidavimo planą, arba įrodymą, kad visa sanavimo pagalba buvo grąžinta. Malta laiku, per šešis mėnesius nuo nustatyto termino, pateikė Air Malta bendrovės restruktūrizavimo planą. Atsižvelgiant į tai, kad per šį santykinai trumpą laikotarpį Air Malta padėtis iš esmės nepasikeitė taip, kad jos gyvybiškumui susigrąžinti reikėtų restruktūrizavimo pagalbos, būtų galima teigti, kad bendrovė vis dar aiškiai atitinka Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 straipsnio a punkte nurodytus kriterijus ir todėl gali būti laikoma sunkumų patiriančia bendrove dėl priežasčių, nurodytų sanavimo pagalbos sprendime (7–13 ir 45 punktai). |
| --- | --- |

(83)

Komisija pažymi, kad Air Malta yra ribotos atsakomybės bendrovė, kuri prarado beveik visą savo registruotą kapitalą ir negali įvykdyti dabartinių įsipareigojimų. Tai, kad Air Malta yra sunkumų patirianti bendrovė, buvo pažymėta sprendime, patvirtinančiame sanavimo pagalbą bendrovei (16). Remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 25 punktu, susijusi valstybė narė ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo sanavimo pagalbos priemonės suteikimo turi pateikti Komisijai restruktūrizavimo planą arba likvidavimo planą, arba įrodymą, kad visa sanavimo pagalba buvo grąžinta. Malta laiku, per šešis mėnesius nuo nustatyto termino, pateikė Air Malta bendrovės restruktūrizavimo planą. Atsižvelgiant į tai, kad per šį santykinai trumpą laikotarpį Air Malta padėtis iš esmės nepasikeitė taip, kad jos gyvybiškumui susigrąžinti reikėtų restruktūrizavimo pagalbos, būtų galima teigti, kad bendrovė vis dar aiškiai atitinka Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 straipsnio a punkte nurodytus kriterijus ir todėl gali būti laikoma sunkumų patiriančia bendrove dėl priežasčių, nurodytų sanavimo pagalbos sprendime (7–13 ir 45 punktai).

| (84) | Gairių 12 punkte pažymima, kad naujai sukurtai įmonei negali būti skiriama sanavimo arba restruktūrizavimo pagalba, net jei jos pradinė finansinė padėtis nėra tvirta. Apskritai, įmonė laikoma naujai įsteigta tris pirmuosius savo veiklos metus konkrečioje veiklos srityje. |
| --- | --- |

(84)

Gairių 12 punkte pažymima, kad naujai sukurtai įmonei negali būti skiriama sanavimo arba restruktūrizavimo pagalba, net jei jos pradinė finansinė padėtis nėra tvirta. Apskritai, įmonė laikoma naujai įsteigta tris pirmuosius savo veiklos metus konkrečioje veiklos srityje.

| (85) | Air Malta įsteigta 1974 m. ir todėl negali būti laikoma naujai įsteigta įmone. |
| --- | --- |

(85)

Air Malta įsteigta 1974 m. ir todėl negali būti laikoma naujai įsteigta įmone.

| (86) | Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 13 punkte teigiama, kad didesnei verslo grupei priklausančiai arba jos perimtai bendrovei paprastai sanavimo arba restruktūrizavimo pagalba negali būti teikiama, išskyrus atvejus, kai gali būti įrodoma, jog bendrovės sunkumai yra vidiniai ir jie neatsirado dėl savavališko sąnaudų paskirstymo grupėje, ir sunkumai yra per dideli, kad pati grupė galėtų juos išspręsti. Jei sunkumus patirianti įmonė įsteigia patronuojamąją įmonę, patronuojamoji įmonė kartu su ją kontroliuojančia įmone, patiriančia sunkumus, yra laikomos grupe ir gali gauti pagalbą pagal šiame punkte nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

(86)

Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 13 punkte teigiama, kad didesnei verslo grupei priklausančiai arba jos perimtai bendrovei paprastai sanavimo arba restruktūrizavimo pagalba negali būti teikiama, išskyrus atvejus, kai gali būti įrodoma, jog bendrovės sunkumai yra vidiniai ir jie neatsirado dėl savavališko sąnaudų paskirstymo grupėje, ir sunkumai yra per dideli, kad pati grupė galėtų juos išspręsti. Jei sunkumus patirianti įmonė įsteigia patronuojamąją įmonę, patronuojamoji įmonė kartu su ją kontroliuojančia įmone, patiriančia sunkumus, yra laikomos grupe ir gali gauti pagalbą pagal šiame punkte nustatytas sąlygas.

| (87) | Air Malta plc. kartu su savo patronuojamosiomis įmonėmis sudaro grupę (žr. 10 skyrių). Remiantis grupės sąskaitomis, oro transporto bendrovės, nors ir priklausančios didesnei bendrovių grupei, pajamos iš esmės sudaro 94 % visos Air Malta Group apyvartos, ir todėl nėra jokių galimybių, kad kokia kita grupės dalis galėtų finansuoti šios oro transporto bendrovės restruktūrizavimą. |
| --- | --- |

(87)

Air Malta plc. kartu su savo patronuojamosiomis įmonėmis sudaro grupę (žr. 10 skyrių). Remiantis grupės sąskaitomis, oro transporto bendrovės, nors ir priklausančios didesnei bendrovių grupei, pajamos iš esmės sudaro 94 % visos Air Malta Group apyvartos, ir todėl nėra jokių galimybių, kad kokia kita grupės dalis galėtų finansuoti šios oro transporto bendrovės restruktūrizavimą.

| (88) | Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad Air Malta sunkumai nėra atsiradę dėl savavališko sąnaudų paskirstymo grupėje, bet daugiausiai dėl to, kad pagrindinės verslo dalies pajamos buvo mažos. Sunkumai yra pernelyg dideli, kad pati grupė galėtų juos išspręsti, ypač todėl, kad dauguma patronuojamųjų įmonių yra nuostolingos, o pelningų patronuojamųjų įmonių įnašas yra per mažas, kad iš jo būtų galima kompensuoti Air Malta pagrindinio verslo nuostolius. |
| --- | --- |

(88)

Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad Air Malta sunkumai nėra atsiradę dėl savavališko sąnaudų paskirstymo grupėje, bet daugiausiai dėl to, kad pagrindinės verslo dalies pajamos buvo mažos. Sunkumai yra pernelyg dideli, kad pati grupė galėtų juos išspręsti, ypač todėl, kad dauguma patronuojamųjų įmonių yra nuostolingos, o pelningų patronuojamųjų įmonių įnašas yra per mažas, kad iš jo būtų galima kompensuoti Air Malta pagrindinio verslo nuostolius.

6.2.2   Ilgalaikio gyvybingumo sugrąžinimas

| (89) | Visų pirma, pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 35 punktą įgyvendinant restruktūrizavimo planą, kuris turi būti sudaromas kuo trumpesniam laikotarpiui, per pagrįstai nustatytą laikotarpį ir remiantis realiomis prielaidomis dėl būsimų veiklos sąlygų, turi būti atkurtas įmonės ilgalaikis gyvybingumas. |
| --- | --- |

(89)

Visų pirma, pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 35 punktą įgyvendinant restruktūrizavimo planą, kuris turi būti sudaromas kuo trumpesniam laikotarpiui, per pagrįstai nustatytą laikotarpį ir remiantis realiomis prielaidomis dėl būsimų veiklos sąlygų, turi būti atkurtas įmonės ilgalaikis gyvybingumas.

| (90) | Plane turi būti numatyta tokia apyvarta, kad, pasibaigus restruktūrizavimui, įmonė galėtų padengti visas savo sąnaudas, įskaitant nusidėvėjimo ir finansinius privalomuosius mokėjimus. Tikėtina panaudoto kapitalo grąža turi būti tokia, kad restruktūrizuota bendrovė galėtų savarankiškai konkuruoti rinkoje (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 37 punktas). |
| --- | --- |

(90)

Plane turi būti numatyta tokia apyvarta, kad, pasibaigus restruktūrizavimui, įmonė galėtų padengti visas savo sąnaudas, įskaitant nusidėvėjimo ir finansinius privalomuosius mokėjimus. Tikėtina panaudoto kapitalo grąža turi būti tokia, kad restruktūrizuota bendrovė galėtų savarankiškai konkuruoti rinkoje (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 37 punktas).

| (91) | Restruktūrizavimo planu siekiama, kad per penkių metų laikotarpį, t. y. nuo 2014 finansinių metų, bendrovė vėl taps pelninga, taip užtikrinant jos ilgalaikį gyvybiškumą. |
| --- | --- |

(91)

Restruktūrizavimo planu siekiama, kad per penkių metų laikotarpį, t. y. nuo 2014 finansinių metų, bendrovė vėl taps pelninga, taip užtikrinant jos ilgalaikį gyvybiškumą.

| (92) | Be to, svarbiausios restruktūrizavimo ir išlyginamosios priemonės bus įgyvendinamos per pirmąją restruktūrizavimo laikotarpio dalį. Tačiau kai kurios nedidelės apimties restruktūrizavimo priemonės bus taikomos ir dalis kapitalo (apie tai buvo pranešta) bus įnešta 2014 ir 2015 m. Maltos valdžios institucijos, atidžiai įvertinusios, koks yra trumpiausias reikalingas laikas bendrovės ilgalaikiam gyvybiškumui atstatyti, atsižvelgiant į būsimas veiklos sąlygas, įrodė, kad restruktūrizavimo plano strategija turi būti įgyvendinta per penkis metus. |
| --- | --- |

(92)

Be to, svarbiausios restruktūrizavimo ir išlyginamosios priemonės bus įgyvendinamos per pirmąją restruktūrizavimo laikotarpio dalį. Tačiau kai kurios nedidelės apimties restruktūrizavimo priemonės bus taikomos ir dalis kapitalo (apie tai buvo pranešta) bus įnešta 2014 ir 2015 m. Maltos valdžios institucijos, atidžiai įvertinusios, koks yra trumpiausias reikalingas laikas bendrovės ilgalaikiam gyvybiškumui atstatyti, atsižvelgiant į būsimas veiklos sąlygas, įrodė, kad restruktūrizavimo plano strategija turi būti įgyvendinta per penkis metus.

| (93) | Komisija pažymi, kad penkių metų laikotarpis, apie kurį buvo pranešta, yra tikrai būtinas dėl Air Malta būstinės perkėlimo. Iš tikrųjų, Air Malta pirmiausiai turėjo įgyvendinti savanoriško išėjimo iš darbo schemą ir ankstyvo išėjimo į pensiją schemą (po derybų su profesinėmis sąjungomis) – tai ji turėjo padaryti per pirmąją restruktūrizavimo laikotarpio dalį. Tada mažesnis bendrovės kolektyvas galės būti perkeltas į naujos būstinės pastatą. Taigi, žemė, kuri yra pagrindinė nuosavo įnašo sudėtinė dalis, gali būti parduodama tik antroje restruktūrizavimo laikotarpio pusėje (2012–2014 m.). Be to, Malta dėl biudžetinių suvaržymų ketina paramą suteikti tik antroje restruktūrizavimo laikotarpio pusėje (žr. 43 dalį). Be to, Komisija pažymi, kad esant dabartinėms ekonomikos sąlygoms, siekiant ilgalaikio gyvybiškumo, visų pirma oro transporto rinkoje, būtina stabilizuoti veiklą ir paslaugų teikimą, nes tai būtų ne trumpalaikis radikalus pokytis, bet tvirtas būsimo augimo pagrindas. Paprastai tam reikia kelių metų. Komisija pažymi, kad ankstesniais atvejais reikėdavo penkių metų ar net ilgesnių laikotarpių (17). Todėl Komisija, apvarsčiusi padėtį, laiko, kad santykinai ilgas restruktūrizavimo laikotarpis (nuo 2010 m. lapkričio mėn. iki 2015 m.) yra priimtinas. |
| --- | --- |

(93)

Komisija pažymi, kad penkių metų laikotarpis, apie kurį buvo pranešta, yra tikrai būtinas dėl Air Malta būstinės perkėlimo. Iš tikrųjų, Air Malta pirmiausiai turėjo įgyvendinti savanoriško išėjimo iš darbo schemą ir ankstyvo išėjimo į pensiją schemą (po derybų su profesinėmis sąjungomis) – tai ji turėjo padaryti per pirmąją restruktūrizavimo laikotarpio dalį. Tada mažesnis bendrovės kolektyvas galės būti perkeltas į naujos būstinės pastatą. Taigi, žemė, kuri yra pagrindinė nuosavo įnašo sudėtinė dalis, gali būti parduodama tik antroje restruktūrizavimo laikotarpio pusėje (2012–2014 m.). Be to, Malta dėl biudžetinių suvaržymų ketina paramą suteikti tik antroje restruktūrizavimo laikotarpio pusėje (žr. 43 dalį). Be to, Komisija pažymi, kad esant dabartinėms ekonomikos sąlygoms, siekiant ilgalaikio gyvybiškumo, visų pirma oro transporto rinkoje, būtina stabilizuoti veiklą ir paslaugų teikimą, nes tai būtų ne trumpalaikis radikalus pokytis, bet tvirtas būsimo augimo pagrindas. Paprastai tam reikia kelių metų. Komisija pažymi, kad ankstesniais atvejais reikėdavo penkių metų ar net ilgesnių laikotarpių (17). Todėl Komisija, apvarsčiusi padėtį, laiko, kad santykinai ilgas restruktūrizavimo laikotarpis (nuo 2010 m. lapkričio mėn. iki 2015 m.) yra priimtinas.

| (94) | Kad Air Malta bendrovėje būtų įvykdyti radikalūs pokyčiai, restruktūrizavimo plane numatoma iš esmės sumažinti išlaidas, visų pirma mažinant pajėgumus ir darbuotojų skaičių, taip pat geriau valdant sąnaudas. Tikimasi, kad įgyvendinant išlaidų sumažinimo iniciatyvas, restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pabaigoje metinis pelnas iš viso išaugs [42–52] mln. EUR – tai reiškia, kad bendrovės išlaidos 2010–2016 finansiniais metais iš viso sumažės [9–12 %], o visos veiklos išlaidos vienam keleiviui [8–10] %. |
| --- | --- |

(94)

Kad Air Malta bendrovėje būtų įvykdyti radikalūs pokyčiai, restruktūrizavimo plane numatoma iš esmės sumažinti išlaidas, visų pirma mažinant pajėgumus ir darbuotojų skaičių, taip pat geriau valdant sąnaudas. Tikimasi, kad įgyvendinant išlaidų sumažinimo iniciatyvas, restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pabaigoje metinis pelnas iš viso išaugs [42–52] mln. EUR – tai reiškia, kad bendrovės išlaidos 2010–2016 finansiniais metais iš viso sumažės [9–12 %], o visos veiklos išlaidos vienam keleiviui [8–10] %.

| (95) | Restruktūrizavimo planas rodo, kad, visų pirma, sumažinus pajėgumus nuo 12 iki 10 lėktuvų ir atitinkamai laisvos vietos kilometro pajėgumus, atsirado galimybės iš esmės sumažinti sąnaudas. |
| --- | --- |

(95)

Restruktūrizavimo planas rodo, kad, visų pirma, sumažinus pajėgumus nuo 12 iki 10 lėktuvų ir atitinkamai laisvos vietos kilometro pajėgumus, atsirado galimybės iš esmės sumažinti sąnaudas.

| (96) | Socialinės restruktūrizavimo sąnaudos yra susijusios su bendrovės teisiniais įsipareigojimais atleistiems darbuotojams. Oro transporto bendrovė jau užbaigė derybas su trimis profesinėmis sąjungomis, kurioms priklauso 85 % darbo jėgos. Derybos su kitomis profesinėmis sąjungomis (ALPA) jau baigiamos. Komisija pažymi, kad ši oro transporto bendrovė netgi viršijo ankstyvo išėjimo į pensiją ir savanoriško išėjimo iš darbo paraiškų tikslą (500 paraiškų). Daugiau kaip 40 % planuotų atleisti darbuotojų jau paliko bendrovę. |
| --- | --- |

(96)

Socialinės restruktūrizavimo sąnaudos yra susijusios su bendrovės teisiniais įsipareigojimais atleistiems darbuotojams. Oro transporto bendrovė jau užbaigė derybas su trimis profesinėmis sąjungomis, kurioms priklauso 85 % darbo jėgos. Derybos su kitomis profesinėmis sąjungomis (ALPA) jau baigiamos. Komisija pažymi, kad ši oro transporto bendrovė netgi viršijo ankstyvo išėjimo į pensiją ir savanoriško išėjimo iš darbo paraiškų tikslą (500 paraiškų). Daugiau kaip 40 % planuotų atleisti darbuotojų jau paliko bendrovę.

| (97) | Atrodo, kad suderant iš naujo susitarimus planuojamo sąnaudų sumažinimo [7–9] mln. EUR bus galima pasiekti, nes jau užbaigtomis derybomis įsipareigota dėl daugiau kaip [4–5] mln. EUR per metus ir, remiantis Maltos valdžios institucijų informacija, derybos su Maltos tarptautiniu oro uostu (kuris iš esmės priklauso privatiems akcininkams) padės sutaupyti didžiausias sumas [...], jau 90 % yra baigtos. |
| --- | --- |

(97)

Atrodo, kad suderant iš naujo susitarimus planuojamo sąnaudų sumažinimo [7–9] mln. EUR bus galima pasiekti, nes jau užbaigtomis derybomis įsipareigota dėl daugiau kaip [4–5] mln. EUR per metus ir, remiantis Maltos valdžios institucijų informacija, derybos su Maltos tarptautiniu oro uostu (kuris iš esmės priklauso privatiems akcininkams) padės sutaupyti didžiausias sumas [...], jau 90 % yra baigtos.

| (98) | Šalutinės pajamos: Maltos valdžios institucijos įrodė, kad planuojamos šalutinės pajamos ([3–5] % visų pajamų arba [3–5] % iš keleivių gaunamų pajamų 2016 finansiniais metais) sudaro gerokai mažesnę procentinę dalį, nei kitų vežėjų, įskaitant pigių skrydžių bendroves ir tinklo oro vežėjus. Be to, Air Malta pradėjo sėkmingai įgyvendinti kai kurias šalutinių pajamų iniciatyvas, kurių rezultatai yra tokie, kaip numatyta restruktūrizavimo plane, ar net didesni. |
| --- | --- |

(98)

Šalutinės pajamos: Maltos valdžios institucijos įrodė, kad planuojamos šalutinės pajamos ([3–5] % visų pajamų arba [3–5] % iš keleivių gaunamų pajamų 2016 finansiniais metais) sudaro gerokai mažesnę procentinę dalį, nei kitų vežėjų, įskaitant pigių skrydžių bendroves ir tinklo oro vežėjus. Be to, Air Malta pradėjo sėkmingai įgyvendinti kai kurias šalutinių pajamų iniciatyvas, kurių rezultatai yra tokie, kaip numatyta restruktūrizavimo plane, ar net didesni.

| (99) | Šie rezultatai pagrįsti tikroviškomis prielaidomis. Komisija pozityviai pažymi, kad paskelbus sprendimą pradėti procedūrą, buvo peržiūrėtos visos restruktūrizavimo plano prielaidos ir daugelis pagrindinių prielaidų buvo pakeistos. Išsamesnė informacija:






  a) | siekiant atsižvelgti į blogėjančią Europos ekonominę padėtį, buvo peržiūrėtos BVP ir rinkos prognozės. Atsižvelgiant į TVF ir Eurostato BVP augimo prognozes, laikotarpiui iki 2016 m. Maltos oro transporto metinis 5,9 % augimo tempas buvo sumažintas iki 4 % per metus. |
| --- | --- | --- |

(99)

Šie rezultatai pagrįsti tikroviškomis prielaidomis. Komisija pozityviai pažymi, kad paskelbus sprendimą pradėti procedūrą, buvo peržiūrėtos visos restruktūrizavimo plano prielaidos ir daugelis pagrindinių prielaidų buvo pakeistos. Išsamesnė informacija:

a)

siekiant atsižvelgti į blogėjančią Europos ekonominę padėtį, buvo peržiūrėtos BVP ir rinkos prognozės. Atsižvelgiant į TVF ir Eurostato BVP augimo prognozes, laikotarpiui iki 2016 m. Maltos oro transporto metinis 5,9 % augimo tempas buvo sumažintas iki 4 % per metus.

| b) | planuota išeiga: Malta įrodė, kad numatytas vidutinis mažiau kaip 2 % augimas atitinka kelių Europos tinklo vežėjų prognozę (pavyzdžiui, 2012 m. Lufthansa numato 1,3 %, Air France-KLM – 1.0 %, IAG – 2,9 %), ir yra mažesnis nei tiesiogiai konkuruojančios pigių skrydžių bendrovių easyJet (3,4 % 2012 m.) ir Ryanair (2012 m. 5 %). |
| --- | --- |

b)

planuota išeiga: Malta įrodė, kad numatytas vidutinis mažiau kaip 2 % augimas atitinka kelių Europos tinklo vežėjų prognozę (pavyzdžiui, 2012 m. Lufthansa numato 1,3 %, Air France-KLM – 1.0 %, IAG – 2,9 %), ir yra mažesnis nei tiesiogiai konkuruojančios pigių skrydžių bendrovių easyJet (3,4 % 2012 m.) ir Ryanair (2012 m. 5 %).

| c) | prielaidos dėl infliacijos: Air Malta peržiūrėjo jas ir padarė ištaisymus, įtraukdama sąnaudų fiksuotiems lėktuvų nuomos komponentams padidėjimą 1,2 % per metus. Peržiūrėjus nuomos susitarimų infliacijos elementą, nustatyta, kad 60 % oro transporto bendrovės pagrindinių sąnaudų (sąnaudos personalui, kurui ir nuomos susitarimams) turi būti koreguojamos dėl infliacijos. Tradiciškai nebuvo padaryta jokių infliacijos prielaidų, susijusių su pajamomis, siekiant atsižvelgti į perkamąją galią ilgalaikiu laikotarpiu. Be to, į restruktūrizavimo planą įtraukti atlyginimai, kurie yra antras didžiausias Air Malta sąnaudų punktas. |
| --- | --- |

c)

prielaidos dėl infliacijos: Air Malta peržiūrėjo jas ir padarė ištaisymus, įtraukdama sąnaudų fiksuotiems lėktuvų nuomos komponentams padidėjimą 1,2 % per metus. Peržiūrėjus nuomos susitarimų infliacijos elementą, nustatyta, kad 60 % oro transporto bendrovės pagrindinių sąnaudų (sąnaudos personalui, kurui ir nuomos susitarimams) turi būti koreguojamos dėl infliacijos. Tradiciškai nebuvo padaryta jokių infliacijos prielaidų, susijusių su pajamomis, siekiant atsižvelgti į perkamąją galią ilgalaikiu laikotarpiu. Be to, į restruktūrizavimo planą įtraukti atlyginimai, kurie yra antras didžiausias Air Malta sąnaudų punktas.

| d) | kuro sąnaudos, kurios yra didžiausias oro transporto bendrovės sąnaudų punktas, yra išreikštos realiuoju laiku. Kuro kainos prognozė buvo peržiūrėta, siekiant geriau atsižvelgti į ilgalaikes naftos kainos prognozes. |
| --- | --- |

d)

kuro sąnaudos, kurios yra didžiausias oro transporto bendrovės sąnaudų punktas, yra išreikštos realiuoju laiku. Kuro kainos prognozė buvo peržiūrėta, siekiant geriau atsižvelgti į ilgalaikes naftos kainos prognozes.

| (100) | Be to, Malta pateikė scenarijaus analizę, įskaitant (be jau pirmiau paminėtų realistiškiausių prielaidų, t. y. pagrindinio scenarijaus), geriausią ir blogiausią scenarijų su pakeistomis prielaidomis dėl kelių pagrindinių elementų, konkrečiai, numatomo sąnaudų sumažinimo iš naujo suderant susitarimus, darbuotojų sumažinimo, keleivių skaičiaus, pajamų iš vieno keleivio, kuro kainos, ir užsienio valiutos keitimo kursų. |
| --- | --- |

(100)

Be to, Malta pateikė scenarijaus analizę, įskaitant (be jau pirmiau paminėtų realistiškiausių prielaidų, t. y. pagrindinio scenarijaus), geriausią ir blogiausią scenarijų su pakeistomis prielaidomis dėl kelių pagrindinių elementų, konkrečiai, numatomo sąnaudų sumažinimo iš naujo suderant susitarimus, darbuotojų sumažinimo, keleivių skaičiaus, pajamų iš vieno keleivio, kuro kainos, ir užsienio valiutos keitimo kursų.

| (101) | Peržiūrėjus ir pakeitus daugelį pagrindinių prielaidų, kaip apibūdinta 99 pastraipoje, buvo galima atnaujinti pagrindinio scenarijaus finansines prognozes ir to pasekoje 2015 finansinių metų veiklos pelnas pakeistas iš [11–13] mln. EUR į [9–11] mln. EUR, o 2016 finansinių metų veiklos pelnas iš [13–15] mln. EUR į [9–11] mln. EUR. Kartu su pateiktais paaiškinimais, pakeistos prielaidos ir peržiūrėtos prognozės suteikia dabar realesnį ir labiau pagrįstą Air Malta būsimo vystymosi vaizdą. |
| --- | --- |

(101)

Peržiūrėjus ir pakeitus daugelį pagrindinių prielaidų, kaip apibūdinta 99 pastraipoje, buvo galima atnaujinti pagrindinio scenarijaus finansines prognozes ir to pasekoje 2015 finansinių metų veiklos pelnas pakeistas iš [11–13] mln. EUR į [9–11] mln. EUR, o 2016 finansinių metų veiklos pelnas iš [13–15] mln. EUR į [9–11] mln. EUR. Kartu su pateiktais paaiškinimais, pakeistos prielaidos ir peržiūrėtos prognozės suteikia dabar realesnį ir labiau pagrįstą Air Malta būsimo vystymosi vaizdą.

| (102) | Air Malta siekia atitinkamai 2015 ir 2016 finansiniais metais [4–6] % nuosavo kapitalo grąžos ir [4 to 6] % panaudoto kapitalo grąžos. Šie pelningumo rodikliai yra panašūs, kaip ir kitų pagrindinių Europos oro transporto bendrovių paskutiniais metais. |
| --- | --- |

(102)

Air Malta siekia atitinkamai 2015 ir 2016 finansiniais metais [4–6] % nuosavo kapitalo grąžos ir [4 to 6] % panaudoto kapitalo grąžos. Šie pelningumo rodikliai yra panašūs, kaip ir kitų pagrindinių Europos oro transporto bendrovių paskutiniais metais.

| (103) | Kai kurios pagrindinės Europos oro transporto bendrovės, pavyzdžiui, British Airways, Iberia arba easyJet, kitais metais sieks daug didesnės panaudoto kapitalo grąžos (PKG) – 12 % (18). Tačiau Komisija pažymi, kad Air Malta, būdama nedidele tik 10 lėktuvų turinčia oro transporto bendrove, neturi daug galimybių pasinaudoti sinergija, dar ir todėl, kad ji ketina tekinti specifinius su Maltos periferine geografine padėtimi susijusius poreikius – tuo ji skiriasi nuo didelių nacionalinių oro transporto bendrovių ar pigių skrydžių bendrovių. Atsižvelgiant į šio atvejo ypatumus, atrodo, jog [4–6] % PKG užtenka, kad Air Malta galėtų savarankiškai konkuruoti rinkoje. |
| --- | --- |

(103)

Kai kurios pagrindinės Europos oro transporto bendrovės, pavyzdžiui, British Airways, Iberia arba easyJet, kitais metais sieks daug didesnės panaudoto kapitalo grąžos (PKG) – 12 % (18). Tačiau Komisija pažymi, kad Air Malta, būdama nedidele tik 10 lėktuvų turinčia oro transporto bendrove, neturi daug galimybių pasinaudoti sinergija, dar ir todėl, kad ji ketina tekinti specifinius su Maltos periferine geografine padėtimi susijusius poreikius – tuo ji skiriasi nuo didelių nacionalinių oro transporto bendrovių ar pigių skrydžių bendrovių. Atsižvelgiant į šio atvejo ypatumus, atrodo, jog [4–6] % PKG užtenka, kad Air Malta galėtų savarankiškai konkuruoti rinkoje.

| (104) | Be to, Air Malta pasiekė pažangos vykdydama restruktūrizaciją ir tai rodo, kad taikytos restruktūrizavimo priemonės yra veiksmingos. Remiantis 2011 m. duomenimis, pajamos palyginti su 2010 m. padidėjo 1,6 % (nepaisant pajėgumų sumažėjimo 8 %), – tai yra 2,9 % daugiau nei buvo iš pradžių numatyta restruktūrizavimo plane (19). Air Malta finansiniai 2011 m. rezultatai (skaičiuojant iki 2011 m. gruodžio mėn.) pagerėjo 13 mln. EUR, palyginti su pereitais metais, ir yra apytiksliai 1 mln. EUR geresni nei restruktūrizavimo plane prognozuoti rezultatai. Remiantis kitais pagrindiniais to paties laikotarpio rodikliais, keleivio vietos apkrovimo veiksnys padidėjo [3–5] %, keleivių padaugėjo [1–3] %, o vidutinė bilieto kaina išaugo [0–2] %, kai tuo tarpu laisvos vietos kilometro sąnaudos yra [0–2] % mažesnės. |
| --- | --- |

(104)

Be to, Air Malta pasiekė pažangos vykdydama restruktūrizaciją ir tai rodo, kad taikytos restruktūrizavimo priemonės yra veiksmingos. Remiantis 2011 m. duomenimis, pajamos palyginti su 2010 m. padidėjo 1,6 % (nepaisant pajėgumų sumažėjimo 8 %), – tai yra 2,9 % daugiau nei buvo iš pradžių numatyta restruktūrizavimo plane (19). Air Malta finansiniai 2011 m. rezultatai (skaičiuojant iki 2011 m. gruodžio mėn.) pagerėjo 13 mln. EUR, palyginti su pereitais metais, ir yra apytiksliai 1 mln. EUR geresni nei restruktūrizavimo plane prognozuoti rezultatai. Remiantis kitais pagrindiniais to paties laikotarpio rodikliais, keleivio vietos apkrovimo veiksnys padidėjo [3–5] %, keleivių padaugėjo [1–3] %, o vidutinė bilieto kaina išaugo [0–2] %, kai tuo tarpu laisvos vietos kilometro sąnaudos yra [0–2] % mažesnės.

| (105) | Remdamasi šiais duomenimis, Komisija mano, kad įgyvendinant atnaujintą restruktūrizavimo planą Air Malta ilgalaikį gyvybiškumą bus galima atstatyti per pagrįstą laikotarpį. |
| --- | --- |

(105)

Remdamasi šiais duomenimis, Komisija mano, kad įgyvendinant atnaujintą restruktūrizavimo planą Air Malta ilgalaikį gyvybiškumą bus galima atstatyti per pagrįstą laikotarpį.

6.2.3   Nederamo konkurencijos iškraipymo vengimas (išlyginamosios priemonės)

| (106) | Antra, remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 38 punktu, išlyginamosios priemonės turi būti taikomos siekiant užtikrinti, kad būtų kiek įmanoma daugiau sumažintas neigiamas poveikis prekybos sąlygoms. |
| --- | --- |

(106)

Antra, remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 38 punktu, išlyginamosios priemonės turi būti taikomos siekiant užtikrinti, kad būtų kiek įmanoma daugiau sumažintas neigiamas poveikis prekybos sąlygoms.

| (107) | Šiuo atžvilgiu nuostolingos veiklos nutraukimas, kuris bet kokiu atveju būtų būtinas siekiant atkurti gyvybiškumą, nebus laikomas pajėgumo sumažinimu arba dalyvavimu rinkoje išlyginamųjų priemonių įvertinimo tikslais (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punktas). |
| --- | --- |

(107)

Šiuo atžvilgiu nuostolingos veiklos nutraukimas, kuris bet kokiu atveju būtų būtinas siekiant atkurti gyvybiškumą, nebus laikomas pajėgumo sumažinimu arba dalyvavimu rinkoje išlyginamųjų priemonių įvertinimo tikslais (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punktas).

| (108) | Air Malta siūlo šias išlyginamąsias priemones:






  — | keleivių transporto absoliutaus pajėgumo sumažinimas; |
| --- | --- | --- |

(108)

Air Malta siūlo šias išlyginamąsias priemones:

—

keleivių transporto absoliutaus pajėgumo sumažinimas;

| — | pelningų ir potencialiai pelningų maršrutų atsisakymas; |
| --- | --- |

—

pelningų ir potencialiai pelningų maršrutų atsisakymas;

| — | laiko tarpsnių atsisakymas koordinuojamuose oro uostuose; |
| --- | --- |

—

laiko tarpsnių atsisakymas koordinuojamuose oro uostuose;

| — | skrydžių kroviniams gabenti sumažinimas; |
| --- | --- |

—

skrydžių kroviniams gabenti sumažinimas;

| — | patronuojamųjų įmonių pardavimas. |
| --- | --- |

—

patronuojamųjų įmonių pardavimas.

| (109) | Pirmoji Air Malta pasiūlyta išlyginamoji priemonė – keleivių transporto pajėgumo sumažinimas. Iš viso pajėgumai sumažinti 19,7 % (nuo 2009 m. vasaros iki 2012 m. vasaros) arba 20,9 % (2010–2013 finansiniais metais). Bendras pajėgumo sumažinimas nėra priimtinas pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punktą, nes jis taip pat apima nepelningų maršrutų sumažinimą ir panaikinimą. |
| --- | --- |

(109)

Pirmoji Air Malta pasiūlyta išlyginamoji priemonė – keleivių transporto pajėgumo sumažinimas. Iš viso pajėgumai sumažinti 19,7 % (nuo 2009 m. vasaros iki 2012 m. vasaros) arba 20,9 % (2010–2013 finansiniais metais). Bendras pajėgumo sumažinimas nėra priimtinas pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punktą, nes jis taip pat apima nepelningų maršrutų sumažinimą ir panaikinimą.

| (110) | Remiantis oficialioje tyrimo procedūroje pateikta informacija, Komisija gali nustatyti 14 maršrutų (20), kurių pajėgumas turėtų būti sumažintas, arba kurie turėtų būti panaikinti, nors ir pelningi, taip pat keletą užsakomųjų skrydžių, kurie galėtų būti laikomi išlyginamosiomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(110)

Remiantis oficialioje tyrimo procedūroje pateikta informacija, Komisija gali nustatyti 14 maršrutų (20), kurių pajėgumas turėtų būti sumažintas, arba kurie turėtų būti panaikinti, nors ir pelningi, taip pat keletą užsakomųjų skrydžių, kurie galėtų būti laikomi išlyginamosiomis priemonėmis.

| (111) | Pagal tvarkaraštį vykdomų maršrutų pelningumas yra nustatomas remiantis vadinamuoju bendruoju pelnu, kuris apskaičiuojamas taip: pajamos atskaičius kintamas tiesiogines veiklos sąnaudas (KTVS) ir fiksuotas tiesiogines veiklos sąnaudas (FTVS). Maršrutai pelningi, jei bendrasis pelnas yra lygus 0 arba už jį didesnis. Nustatant vadinamąjį grynąjį pelningumą, atsižvelgiama ir į pridėtines sąnaudas. Komisija laiko, kad bendrasis pelnas atrodo tinkamai nustatytas, nes į jį yra įtrauktos visos sąnaudos, kurios yra tiesiogiai susietos su atitinkamu maršrutu. Būtų per griežta taikyti bendrąjį pelną, nes pridėtinės sąnaudos yra netiesiogiai susijusios su lėktuvo parko dydžiu ir pajėgumu, ir negali būti sumažintos daugiau nei iki nustatytos ribos, atsižvelgiant į tai, kad kai kuri veikla ir funkcijos yra būtinos, kad oro transporto bendrovė, nesvarbu kokio dydžio, galėtų normaliai veikti. |
| --- | --- |

(111)

Pagal tvarkaraštį vykdomų maršrutų pelningumas yra nustatomas remiantis vadinamuoju bendruoju pelnu, kuris apskaičiuojamas taip: pajamos atskaičius kintamas tiesiogines veiklos sąnaudas (KTVS) ir fiksuotas tiesiogines veiklos sąnaudas (FTVS). Maršrutai pelningi, jei bendrasis pelnas yra lygus 0 arba už jį didesnis. Nustatant vadinamąjį grynąjį pelningumą, atsižvelgiama ir į pridėtines sąnaudas. Komisija laiko, kad bendrasis pelnas atrodo tinkamai nustatytas, nes į jį yra įtrauktos visos sąnaudos, kurios yra tiesiogiai susietos su atitinkamu maršrutu. Būtų per griežta taikyti bendrąjį pelną, nes pridėtinės sąnaudos yra netiesiogiai susijusios su lėktuvo parko dydžiu ir pajėgumu, ir negali būti sumažintos daugiau nei iki nustatytos ribos, atsižvelgiant į tai, kad kai kuri veikla ir funkcijos yra būtinos, kad oro transporto bendrovė, nesvarbu kokio dydžio, galėtų normaliai veikti.

| (112) | Komisija neatsižvelgia į vadinamuosius ribinius maršrutus, t.y. į maršrutus, kurie dabar nepelningi (bendrasis pelnas yra 0–10 %), tačiau turi galimybę tapti pelningais ateityje, jei bus teisingai valdomi ir jiems bus skiriamas komercinis dėmesys ir investicijos, nes Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punkte užsimenama apie „nuostolingą veiklą“ tuo metu, kai buvo pranešta apie restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(112)

Komisija neatsižvelgia į vadinamuosius ribinius maršrutus, t.y. į maršrutus, kurie dabar nepelningi (bendrasis pelnas yra 0–10 %), tačiau turi galimybę tapti pelningais ateityje, jei bus teisingai valdomi ir jiems bus skiriamas komercinis dėmesys ir investicijos, nes Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punkte užsimenama apie „nuostolingą veiklą“ tuo metu, kai buvo pranešta apie restruktūrizavimo planą.

| (113) | Užsakomųjų reisų pelningumas: Maltos valdžios institucijos patvirtino, kad jie visi buvo pelningi. Bendras užsakomųjų reisų pelningumas 2010 finansiniais metais buvo [5–8] % (bendrojo pelno). |
| --- | --- |

(113)

Užsakomųjų reisų pelningumas: Maltos valdžios institucijos patvirtino, kad jie visi buvo pelningi. Bendras užsakomųjų reisų pelningumas 2010 finansiniais metais buvo [5–8] % (bendrojo pelno).

| (114) | Komisija remiasi pokyčių nuo 2010 iki 2013 finansinių metų duomenimis, o ne 2009 m. vasaros – 2012 m. vasaros duomenimis, nes 2010 finansinių metų pabaiga (t.y. 2010 m. kovo mėn.) yra tinkamesnis pradžios taškas nei 2009 m. – t.y. šešiais mėnesiais anksčiau, atsižvelgiant į 2010 m. rudenį prasidedantį restruktūrizavimo laikotarpį. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Maltos valdžios institucijos patvirtino, jog maršrutų tinklas nuo 2013 finansinių metų galėtų išlikti pastovus, kad šie pakeisti pajėgumai išliktų per visą restruktūrizavimo laikotarpį. |
| --- | --- |

(114)

Komisija remiasi pokyčių nuo 2010 iki 2013 finansinių metų duomenimis, o ne 2009 m. vasaros – 2012 m. vasaros duomenimis, nes 2010 finansinių metų pabaiga (t.y. 2010 m. kovo mėn.) yra tinkamesnis pradžios taškas nei 2009 m. – t.y. šešiais mėnesiais anksčiau, atsižvelgiant į 2010 m. rudenį prasidedantį restruktūrizavimo laikotarpį. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Maltos valdžios institucijos patvirtino, jog maršrutų tinklas nuo 2013 finansinių metų galėtų išlikti pastovus, kad šie pakeisti pajėgumai išliktų per visą restruktūrizavimo laikotarpį.

| (115) | Remiantis bendrais 4 145 522 LVK pajėgumais 2010 finansiniais metais, pelningų maršrutų pagal tvarkaraštį ir užsakomųjų maršrutų pajėgumai sumažinti [...] LVK, prie kurių reikėtų pridėti tikėtiną pajėgumų padidėjimą [...] LVK. Todėl bendras keleivinio transporto pajėgumų sumažėjimas priimtinas kaip išlyginamoji priemonė (pelningų maršrutų pajėgumų sumažinimas, iš kurio atimamas pajėgumo padidėjimas) nuo 2010 finansinių metų iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos sudaro 5 % 2010 m. pajėgumo. |
| --- | --- |

(115)

Remiantis bendrais 4 145 522 LVK pajėgumais 2010 finansiniais metais, pelningų maršrutų pagal tvarkaraštį ir užsakomųjų maršrutų pajėgumai sumažinti [...] LVK, prie kurių reikėtų pridėti tikėtiną pajėgumų padidėjimą [...] LVK. Todėl bendras keleivinio transporto pajėgumų sumažėjimas priimtinas kaip išlyginamoji priemonė (pelningų maršrutų pajėgumų sumažinimas, iš kurio atimamas pajėgumo padidėjimas) nuo 2010 finansinių metų iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos sudaro 5 % 2010 m. pajėgumo.

| (116) | Įvykdžius Air Malta tinklo pokyčius, sumažinus skrydžių skaičių ir panaikinus tam tikrus maršrutus, Europos 3 lygmens koordinuojamuose oro uostuose bus grąžinti [...] laiko tarpsniai (21). Komisija pažymi, kad Air Malta bendrovei atsisakius šių laiko tarpsnių, kitos konkuruojančios oro transporto bendrovės galės padidinti pajėgumus tuose koordinuojamuose oro uostuose (22) (nepaisant to, koks maršrutas buvo panaikintas) – taip sumažintos patekimo į rinką kliūtys. Todėl ši priemonė gali būti laikoma išlyginamąja priemone. |
| --- | --- |

(116)

Įvykdžius Air Malta tinklo pokyčius, sumažinus skrydžių skaičių ir panaikinus tam tikrus maršrutus, Europos 3 lygmens koordinuojamuose oro uostuose bus grąžinti [...] laiko tarpsniai (21). Komisija pažymi, kad Air Malta bendrovei atsisakius šių laiko tarpsnių, kitos konkuruojančios oro transporto bendrovės galės padidinti pajėgumus tuose koordinuojamuose oro uostuose (22) (nepaisant to, koks maršrutas buvo panaikintas) – taip sumažintos patekimo į rinką kliūtys. Todėl ši priemonė gali būti laikoma išlyginamąja priemone.

| (117) | Oficialioje tyrimų procedūroje Malta pasiūlė papildomą išlyginamąją priemonę: sumažinti skrydžius kroviniams gabenti 20 %. Remiantis Maltos duomenimis, visi skrydžiai kroviniams gabenti buvo pelningi. Air Malta užima svarbią poziciją vietos krovinių ir krovinių pervežėjų rinkoje (jos skrydžių į Maltą ir iš Maltos dalis rinkoje sudaro 28 %). Todėl Komisija šį sumažinimą laikys išlyginamąja priemone. |
| --- | --- |

(117)

Oficialioje tyrimų procedūroje Malta pasiūlė papildomą išlyginamąją priemonę: sumažinti skrydžius kroviniams gabenti 20 %. Remiantis Maltos duomenimis, visi skrydžiai kroviniams gabenti buvo pelningi. Air Malta užima svarbią poziciją vietos krovinių ir krovinių pervežėjų rinkoje (jos skrydžių į Maltą ir iš Maltos dalis rinkoje sudaro 28 %). Todėl Komisija šį sumažinimą laikys išlyginamąja priemone.

| (118) | Be šio pajėgumo sumažinimo, kaip išlyginamąją priemonę, Air Malta siūlo parduoti nenuostolingą turtą. Tai būtų patronuojamosios įmonės Shield Insurance Company Ltd („Shield Insurance“) ir Osprey Insurance Brokers Company Ltd („Osprey Insurance Brokers“). Shield Insurance yra savidraudos bendrovė, veikianti Gernsyje, ir pirmutinė jos paskirtis – drausti Air Malta bendrovę periferinės aviacijos draudimo sutartimis. Tačiau ši bendrovė turi prieigą prie tarptautinės draudimo rinkos ir turi leidimą vykdyti įvairių rūšių draudimo verslą Air Malta Group ir trečiųjų šalių atžvilgiu. Osprey Insurance Brokers yra draudimo brokeris, kuris specializuojasi vidutinės ir didelės ekonominės svarbos sąskaitų, apimančių visas draudimo rūšis (taip pat aviacijos), tvarkymą. |
| --- | --- |

(118)

Be šio pajėgumo sumažinimo, kaip išlyginamąją priemonę, Air Malta siūlo parduoti nenuostolingą turtą. Tai būtų patronuojamosios įmonės Shield Insurance Company Ltd („Shield Insurance“) ir Osprey Insurance Brokers Company Ltd („Osprey Insurance Brokers“). Shield Insurance yra savidraudos bendrovė, veikianti Gernsyje, ir pirmutinė jos paskirtis – drausti Air Malta bendrovę periferinės aviacijos draudimo sutartimis. Tačiau ši bendrovė turi prieigą prie tarptautinės draudimo rinkos ir turi leidimą vykdyti įvairių rūšių draudimo verslą Air Malta Group ir trečiųjų šalių atžvilgiu. Osprey Insurance Brokers yra draudimo brokeris, kuris specializuojasi vidutinės ir didelės ekonominės svarbos sąskaitų, apimančių visas draudimo rūšis (taip pat aviacijos), tvarkymą.

| (119) | Remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punktu, išlyginamosios priemonės turėtų būti taikomos visų pirma toje rinkoje, kurioje bendrovė po restruktūrizavimo užims svarbią poziciją. |
| --- | --- |

(119)

Remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punktu, išlyginamosios priemonės turėtų būti taikomos visų pirma toje rinkoje, kurioje bendrovė po restruktūrizavimo užims svarbią poziciją.

| (120) | Air Malta turi ir turės svarbią poziciją Maltos oro transporto (keleivių ir krovinių) rinkoje. Taip nėra draudimo sektoriaus atveju. Draudimo veikla yra ne pagrindinė veikla, ir ji nėra glaudžiai susijusi su oro transporto verslu. Iš tikrųjų, pardavusi Shield Insurance ir Osprey Insurance Brokers, Air Malta group nustos buvusi aktyvi draudimo rinkoje. Todėl nei Shield Insurance nei Osprey Insurance Brokers pardavimas negali būti laikomas išlyginamąja priemone. |
| --- | --- |

(120)

Air Malta turi ir turės svarbią poziciją Maltos oro transporto (keleivių ir krovinių) rinkoje. Taip nėra draudimo sektoriaus atveju. Draudimo veikla yra ne pagrindinė veikla, ir ji nėra glaudžiai susijusi su oro transporto verslu. Iš tikrųjų, pardavusi Shield Insurance ir Osprey Insurance Brokers, Air Malta group nustos buvusi aktyvi draudimo rinkoje. Todėl nei Shield Insurance nei Osprey Insurance Brokers pardavimas negali būti laikomas išlyginamąja priemone.

| (121) | Nagrinėdama išlyginamųjų priemonių tinkamumą, Komisija atsižvelgs į rinkos struktūrą ir konkurencijos sąlygas – taip ji sieks užtikrinti, kad tokia priemonė nepablogins rinkos struktūros (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 39 punktas). |
| --- | --- |

(121)

Nagrinėdama išlyginamųjų priemonių tinkamumą, Komisija atsižvelgs į rinkos struktūrą ir konkurencijos sąlygas – taip ji sieks užtikrinti, kad tokia priemonė nepablogins rinkos struktūros (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 39 punktas).

| (122) | Išlyginamosios priemonės turi būti proporcingos pagalbos iškreipiančiam poveikiui ir ypač įmonės dydžiui bei jos santykinei svarbai rinkoje arba rinkose. Sumažinimas turi būti nustatytas kiekvienu atveju atskirai (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punktas). |
| --- | --- |

(122)

Išlyginamosios priemonės turi būti proporcingos pagalbos iškreipiančiam poveikiui ir ypač įmonės dydžiui bei jos santykinei svarbai rinkoje arba rinkose. Sumažinimas turi būti nustatytas kiekvienu atveju atskirai (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punktas).

| (123) | Air Malta yra labai maža Europos aviacijos rinkos dalyvė: jos pajėgumai sudaro tik 0,25 % viso Europos oro transporto bendrovių pajėgumų ir pervežamo keleivių skaičiaus. |
| --- | --- |

(123)

Air Malta yra labai maža Europos aviacijos rinkos dalyvė: jos pajėgumai sudaro tik 0,25 % viso Europos oro transporto bendrovių pajėgumų ir pervežamo keleivių skaičiaus.

| (124) | Komisija pažymi, kad toliau mažinant tokio mažo vežėjo, kaip Air Malta, lėktuvų parką bus neigiamai paveiktas jo gyvybiškumas ir nesuteikiamos jokios svarbios rinkos galimybės konkurentams. Air Malta lėktuvų parkas gali būti per mažas, kad būtų galima sukurti sinergiją ir veiksmingai valdyti įvairiarūšių lėktuvų parką siekiant užimti didesnę rinkos dalį ir patekti į potencialias rinkas. Air Malta bendrovei yra labai sudėtinga praplėsti produktų asortimentą pačiame lėktuve ir keleivių vietų konfigūracijas, kad būtų galima gauti didesnį pelną. Be to, būdama nedidele bendrove, Air Malta turi sunkumų finansuojant lėktuvą, sudarant susitarimus ir sprendžiant kitus klausimus; tuo tarpu masto ekonomika gali suteikti apčiuopiamos finansinės ir konkurencinės naudos. Jei pajėgumai būtų toliau mažinami, tai galėtų turėti bendrą neigiamą poveikį oro transporto bendrovės sugebėjimui konkuruoti su didesnėmis bendrovėmis. |
| --- | --- |

(124)

Komisija pažymi, kad toliau mažinant tokio mažo vežėjo, kaip Air Malta, lėktuvų parką bus neigiamai paveiktas jo gyvybiškumas ir nesuteikiamos jokios svarbios rinkos galimybės konkurentams. Air Malta lėktuvų parkas gali būti per mažas, kad būtų galima sukurti sinergiją ir veiksmingai valdyti įvairiarūšių lėktuvų parką siekiant užimti didesnę rinkos dalį ir patekti į potencialias rinkas. Air Malta bendrovei yra labai sudėtinga praplėsti produktų asortimentą pačiame lėktuve ir keleivių vietų konfigūracijas, kad būtų galima gauti didesnį pelną. Be to, būdama nedidele bendrove, Air Malta turi sunkumų finansuojant lėktuvą, sudarant susitarimus ir sprendžiant kitus klausimus; tuo tarpu masto ekonomika gali suteikti apčiuopiamos finansinės ir konkurencinės naudos. Jei pajėgumai būtų toliau mažinami, tai galėtų turėti bendrą neigiamą poveikį oro transporto bendrovės sugebėjimui konkuruoti su didesnėmis bendrovėmis.

| (125) | Be to, Malta yra priskiriama teritorijai, kuriai gali būti teikiama parama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą. Remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 56 punktu, parama išlyginamosioms priemonėms įgyvendinti gali būti suteikta ne tokiomis griežtomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(125)

Be to, Malta yra priskiriama teritorijai, kuriai gali būti teikiama parama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą. Remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 56 punktu, parama išlyginamosioms priemonėms įgyvendinti gali būti suteikta ne tokiomis griežtomis sąlygomis.

| (126) | Be to, Komisija, vertindama siūlomų išlyginamųjų priemonių tinkamumą, turi atsižvelgti į dabartinio atvejo ypatumus. Maltos periferinė geografinė padėtis dėl to, kad ji yra sala, kelia susisiekimo su likusia Europos Sąjungos dalimi problemų. Komisija pripažįsta, kad Maltos salos yra geografiškai izoliuotos, todėl galimos tarpvalstybinės jungtys su kontinentine Europa ir kitomis pasaulio šalimis yra jūros ir oro transportu. Atitinkamos oro transporto jungtys yra esminės Maltos ekonomikai, turint omenyje jos ekonominį atvirumą (23) (dėl ko būtina turėti patikimas transporto jungtis verslo keleiviams) ir turizmo pramonės svarbą (24). Tokios jungtys taip pat yra gyvybiškai svarbios ekonominei ir socialinei sanglaudai šalies viduje ir su kitomis ES šalimis, nes jomis naudojamasi kasdien tarp salų ir žemyninės Europos dalies pervežant paštą ir krovinius, įskaitant greitai gendančias prekes, taip pat keleivius dėl medicininių priežasčių vežamus neštuvuose ir inkubatoriuose (tais atvejais, kai Maltoje negali būti suteikta reikalinga speciali medicininė pagalba). |
| --- | --- |

(126)

Be to, Komisija, vertindama siūlomų išlyginamųjų priemonių tinkamumą, turi atsižvelgti į dabartinio atvejo ypatumus. Maltos periferinė geografinė padėtis dėl to, kad ji yra sala, kelia susisiekimo su likusia Europos Sąjungos dalimi problemų. Komisija pripažįsta, kad Maltos salos yra geografiškai izoliuotos, todėl galimos tarpvalstybinės jungtys su kontinentine Europa ir kitomis pasaulio šalimis yra jūros ir oro transportu. Atitinkamos oro transporto jungtys yra esminės Maltos ekonomikai, turint omenyje jos ekonominį atvirumą (23) (dėl ko būtina turėti patikimas transporto jungtis verslo keleiviams) ir turizmo pramonės svarbą (24). Tokios jungtys taip pat yra gyvybiškai svarbios ekonominei ir socialinei sanglaudai šalies viduje ir su kitomis ES šalimis, nes jomis naudojamasi kasdien tarp salų ir žemyninės Europos dalies pervežant paštą ir krovinius, įskaitant greitai gendančias prekes, taip pat keleivius dėl medicininių priežasčių vežamus neštuvuose ir inkubatoriuose (tais atvejais, kai Maltoje negali būti suteikta reikalinga speciali medicininė pagalba).

| (127) | Taip pat 2007 m. spalio 7 d. sprendime dėl Cyprus Airways
   (25), Komisija, vertindama išlyginamųjų priemonių tinkamumą, laikė, kad Kipras turi:
  „teritorinių, taigi ir pastovių ypatybių, kurios veikia jo socialinę ir ekonominę raidą. Kipro pietinis pakraštys turi tiesioginių susisiekimo su Europos Sąjunga problemų ir dėl to šalis labai priklauso nuo oro ir jūros transporto, bet labiausiai nuo oro transporto. Tai svarbu, nes Kipro atveju kelionės oru yra vienintelis perspektyvus verslo keleivių keliavimo būdas.“ |
| --- | --- |

(127)

Taip pat 2007 m. spalio 7 d. sprendime dėl Cyprus Airways
   (25), Komisija, vertindama išlyginamųjų priemonių tinkamumą, laikė, kad Kipras turi:

„teritorinių, taigi ir pastovių ypatybių, kurios veikia jo socialinę ir ekonominę raidą. Kipro pietinis pakraštys turi tiesioginių susisiekimo su Europos Sąjunga problemų ir dėl to šalis labai priklauso nuo oro ir jūros transporto, bet labiausiai nuo oro transporto. Tai svarbu, nes Kipro atveju kelionės oru yra vienintelis perspektyvus verslo keleivių keliavimo būdas.“

| (128) | Komisija pažymi, kad Maltos ir Kirpo padėtis yra panaši periferiškumo, prieigos ir priklausomybės nuo oro transporto prasme. |
| --- | --- |

(128)

Komisija pažymi, kad Maltos ir Kirpo padėtis yra panaši periferiškumo, prieigos ir priklausomybės nuo oro transporto prasme.

| (129) | Komisija pažymi, kad Air Malta yra labai nedidelė Europos aviacijos rinkos dalyvė ir todėl, kad pagalba, apie kurią pranešta, nesuteiks galimybių šia bendrovei vykdyti agresyvią plėtros politiką arba sustambinti pačią bendrovę, priemonės, apie kurią pranešta, iškraipantis poveikis yra ribotas. |
| --- | --- |

(129)

Komisija pažymi, kad Air Malta yra labai nedidelė Europos aviacijos rinkos dalyvė ir todėl, kad pagalba, apie kurią pranešta, nesuteiks galimybių šia bendrovei vykdyti agresyvią plėtros politiką arba sustambinti pačią bendrovę, priemonės, apie kurią pranešta, iškraipantis poveikis yra ribotas.

| (130) | Komisija laikosi nuomonės, kad keleivių transporto pelningos veiklos pajėgumų sumažinimas 5 % (to būtų pasiekta iš 12 turimų lėktuvų atsisakius dviejų) iš pradžių gali atrodyti nedidelis. Tačiau, atsižvelgdama į tai, kad Air Malta, palyginti su Europos oro transporto bendrovių pajėgumu ir pervežamo keleivių skaičiumi, yra nedidelė bendrovė ir jos lėktuvų parkas yra nedidelis, Komisija laiko, kad šis pajėgumų sumažinimas nėra nereikšmingas. Be to, Komisija pažymi, kad sumažėjus bendram pajėgumui, sumažės ir jos dalis Maltos oro transporto bendrovių rinkoje nuo 51 % 2010 m. iki, kaip tikėtina, 40 % 2016 m (26). |
| --- | --- |

(130)

Komisija laikosi nuomonės, kad keleivių transporto pelningos veiklos pajėgumų sumažinimas 5 % (to būtų pasiekta iš 12 turimų lėktuvų atsisakius dviejų) iš pradžių gali atrodyti nedidelis. Tačiau, atsižvelgdama į tai, kad Air Malta, palyginti su Europos oro transporto bendrovių pajėgumu ir pervežamo keleivių skaičiumi, yra nedidelė bendrovė ir jos lėktuvų parkas yra nedidelis, Komisija laiko, kad šis pajėgumų sumažinimas nėra nereikšmingas. Be to, Komisija pažymi, kad sumažėjus bendram pajėgumui, sumažės ir jos dalis Maltos oro transporto bendrovių rinkoje nuo 51 % 2010 m. iki, kaip tikėtina, 40 % 2016 m (26).

| (131) | Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau paminėta; į tai, kad Air Malta bendrovė atsisakys daug laiko tarpsnių koordinuojamuose oro uostuose ir dėl to jos konkurentai iškart įgys naujų verslo galimybių; į tai, kad smarkiai bus sumažintas skrydžių kroviniams gabenti pajėgumas (20 %) ir tai turės poveikį dabar Air Malta turimai svarbiai pozicijai vietos krovinių ir krovinių pervežėjų rinkoje; į Maltos ypatingą padėtį dėl jos periferiškumo, prieigos galimybių ir priklausomybės nuo oro transporto, Komisija daro išvadą, kad siūlomos išlyginamosios priemonės yra tinkamos siekiant sumažinti pagalbos iškreipiantį poveikį ir yra proporcingos tiems poveikiams, taip pat Air Malta dydžiui ir svarbai. |
| --- | --- |

(131)

Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau paminėta; į tai, kad Air Malta bendrovė atsisakys daug laiko tarpsnių koordinuojamuose oro uostuose ir dėl to jos konkurentai iškart įgys naujų verslo galimybių; į tai, kad smarkiai bus sumažintas skrydžių kroviniams gabenti pajėgumas (20 %) ir tai turės poveikį dabar Air Malta turimai svarbiai pozicijai vietos krovinių ir krovinių pervežėjų rinkoje; į Maltos ypatingą padėtį dėl jos periferiškumo, prieigos galimybių ir priklausomybės nuo oro transporto, Komisija daro išvadą, kad siūlomos išlyginamosios priemonės yra tinkamos siekiant sumažinti pagalbos iškreipiantį poveikį ir yra proporcingos tiems poveikiams, taip pat Air Malta dydžiui ir svarbai.

6.2.4   Mažiausia pagalba – nuosavas įnašas

| (132) | Trečia, remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punktu, siekiant apriboti pagalbą iki minimaliai reikalingos sumos būtinoms restruktūrizavimo sąnaudoms padengti, būtina, kad paramos gavėjas iš nuosavų lėšų reikšmingai prisidėtų prie restruktūrizavimo plano įgyvendinimo. Tai gali apimti turto, kuris nėra būtinas įmonės išlikimui, pardavimą arba iš išorės rinkos sąlygomis gaunamą finansavimą. |
| --- | --- |

(132)

Trečia, remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punktu, siekiant apriboti pagalbą iki minimaliai reikalingos sumos būtinoms restruktūrizavimo sąnaudoms padengti, būtina, kad paramos gavėjas iš nuosavų lėšų reikšmingai prisidėtų prie restruktūrizavimo plano įgyvendinimo. Tai gali apimti turto, kuris nėra būtinas įmonės išlikimui, pardavimą arba iš išorės rinkos sąlygomis gaunamą finansavimą.

| (133) | Didelių įmonių atveju Komisija laiko, kad jos turėtų padengti mažiausiai 50 % restruktūrizavimo sąnaudų. Tačiau esant išskirtinėms aplinkybėms ir įmonei turint išskirtinių sunkumų, Komisija gali sutikti, kad įnašas būtų mažesnis (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punktas). |
| --- | --- |

(133)

Didelių įmonių atveju Komisija laiko, kad jos turėtų padengti mažiausiai 50 % restruktūrizavimo sąnaudų. Tačiau esant išskirtinėms aplinkybėms ir įmonei turint išskirtinių sunkumų, Komisija gali sutikti, kad įnašas būtų mažesnis (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punktas).

| (134) | Nuosavas įnašas turi būti tikras, t. y. faktiškas, į kurį nėra įtraukiamas būsimas pelnas, pavyzdžiui, pinigų srautai. Natūraliai, nuosavas įnašas neturi apimti jokios tolesnės valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

(134)

Nuosavas įnašas turi būti tikras, t. y. faktiškas, į kurį nėra įtraukiamas būsimas pelnas, pavyzdžiui, pinigų srautai. Natūraliai, nuosavas įnašas neturi apimti jokios tolesnės valstybės pagalbos.

| (135) | Kaip nurodyta 2.4 skirsnyje, siūlomą nuosavą Air Malta įnašą sudaro įplaukos, pardavus žemę, patronuojamąsias įmones, variklius, ir banko paskola. |
| --- | --- |

(135)

Kaip nurodyta 2.4 skirsnyje, siūlomą nuosavą Air Malta įnašą sudaro įplaukos, pardavus žemę, patronuojamąsias įmones, variklius, ir banko paskola.

| (136) | Svarbiausią bendrovės nuosavo įnašo dalį (66,2 mln. EUR) sudarys pajamos, gautos Maltos valstybei pardavus tarptautinio oro uosto ribose esančią žemę. Pasižadėjimas dėl pardavimo susitarimo pasirašytas 2011 m. gruodžio 7 d. |
| --- | --- |

(136)

Svarbiausią bendrovės nuosavo įnašo dalį (66,2 mln. EUR) sudarys pajamos, gautos Maltos valstybei pardavus tarptautinio oro uosto ribose esančią žemę. Pasižadėjimas dėl pardavimo susitarimo pasirašytas 2011 m. gruodžio 7 d.

| (137) | Sklypai nebus parduodami atviro, skaidraus ir nediskriminuojančio konkurso būdu. Tačiau, remiantis Maltos bendrąja politika ir nacionaliniais teisiniais reikalavimais, visas vyriausybės turtas turi būti perkamas už teisingą atviros rinkos vertę, atitinkančią kainą, kurią privatus investuotojas mokėtų sąžiningos konkurencijos sąlygomis. |
| --- | --- |

(137)

Sklypai nebus parduodami atviro, skaidraus ir nediskriminuojančio konkurso būdu. Tačiau, remiantis Maltos bendrąja politika ir nacionaliniais teisiniais reikalavimais, visas vyriausybės turtas turi būti perkamas už teisingą atviros rinkos vertę, atitinkančią kainą, kurią privatus investuotojas mokėtų sąžiningos konkurencijos sąlygomis.

| (138) | Air Malta atstovai paaiškino, kad dėl restruktūrizavimo dalis bendrovės turto taps nereikalingu, konkrečiai, pagrindinė būstinė, nes sumažėjusiam kolektyvui ji bus per didelė. Persikeldama į naujas patalpas, bendrovė taip pat nori paskatinti savo kultūrinį pasikeitimą į šiuolaikišką ir dinamišką oro transporto bendrovę. |
| --- | --- |

(138)

Air Malta atstovai paaiškino, kad dėl restruktūrizavimo dalis bendrovės turto taps nereikalingu, konkrečiai, pagrindinė būstinė, nes sumažėjusiam kolektyvui ji bus per didelė. Persikeldama į naujas patalpas, bendrovė taip pat nori paskatinti savo kultūrinį pasikeitimą į šiuolaikišką ir dinamišką oro transporto bendrovę.

| (139) | Maltos vyriausybė išreiškė strateginį susidomėjimą įsigyti Air Malta žemę, esančią Maltos tarptautinio oro uosto ribose, nes susiję žemės sklypai yra retas išteklius. Maltos atstovai paaiškino, kokia yra jos ilgalaikė su aviacija susijusios veiklos Maltoje plėtros strategija, įskaitant krovinių logistikos centro, kuris būtų išplėsto aviacijos parko dalis, apimanti lėktuvų remonto ir kitas susijusias priemones, sukūrimą. |
| --- | --- |

(139)

Maltos vyriausybė išreiškė strateginį susidomėjimą įsigyti Air Malta žemę, esančią Maltos tarptautinio oro uosto ribose, nes susiję žemės sklypai yra retas išteklius. Maltos atstovai paaiškino, kokia yra jos ilgalaikė su aviacija susijusios veiklos Maltoje plėtros strategija, įskaitant krovinių logistikos centro, kuris būtų išplėsto aviacijos parko dalis, apimanti lėktuvų remonto ir kitas susijusias priemones, sukūrimą.

| (140) | Komisija pripažįsta, kad žemės pardavimu Malta įgyvendina su aviacija susijusios veiklos Maltoje plėtros strategiją, siekiant padidinti užimtumą šiame sektoriuje. Todėl Komisija laikosi požiūrio, kad, parduodant žemę, pagrindinis tikslas nėra skirti papildomą sumą pinigų Air Malta bendrovei, bet įgyvendinti patikimos politikos tikslą. |
| --- | --- |

(140)

Komisija pripažįsta, kad žemės pardavimu Malta įgyvendina su aviacija susijusios veiklos Maltoje plėtros strategiją, siekiant padidinti užimtumą šiame sektoriuje. Todėl Komisija laikosi požiūrio, kad, parduodant žemę, pagrindinis tikslas nėra skirti papildomą sumą pinigų Air Malta bendrovei, bet įgyvendinti patikimos politikos tikslą.

| (141) | Žemės vertė pagrįsta 2011 m. lapkričio 25 d. nepriklausoma vertinimo ataskaita, kurią parengė vyriausybės tuo tikslu skirtas nepriklausomas vertintojas [...]. [...] yra reputaciją pelniusi nekilnojamojo turto įstaiga, turinti ilgalaikę tarptautinę ir vietinę patirtį. Komisija išnagrinėjo vertinimą ir nustatė, kad jis yra pagrįstas. Dėl vertinimo neiškyla jokių abejonių, nes nenustatyta jokių akivaizdžių klaidų, o taikyti metodai yra tinkami: patikimomis prielaidomis pagrįstas vertinimas yra atliktas vadovaujantis Tarptautinės vertinimo standartų tarybos nustatytais tarptautiniais vertinimo standartais. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad šios vertinimo ataskaitos rezultatas yra tinkama apytikslė suma, atspindinti realią žemės rinkos kainą. |
| --- | --- |

(141)

Žemės vertė pagrįsta 2011 m. lapkričio 25 d. nepriklausoma vertinimo ataskaita, kurią parengė vyriausybės tuo tikslu skirtas nepriklausomas vertintojas [...]. [...] yra reputaciją pelniusi nekilnojamojo turto įstaiga, turinti ilgalaikę tarptautinę ir vietinę patirtį. Komisija išnagrinėjo vertinimą ir nustatė, kad jis yra pagrįstas. Dėl vertinimo neiškyla jokių abejonių, nes nenustatyta jokių akivaizdžių klaidų, o taikyti metodai yra tinkami: patikimomis prielaidomis pagrįstas vertinimas yra atliktas vadovaujantis Tarptautinės vertinimo standartų tarybos nustatytais tarptautiniais vertinimo standartais. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad šios vertinimo ataskaitos rezultatas yra tinkama apytikslė suma, atspindinti realią žemės rinkos kainą.

| (142) | Atsižvelgiant į tai, kas paminėta, Komisija sutinka, kad pardavus žemę gautos pajamos būtų panaudotos kaip nuosavas įnašas. |
| --- | --- |

(142)

Atsižvelgiant į tai, kas paminėta, Komisija sutinka, kad pardavus žemę gautos pajamos būtų panaudotos kaip nuosavas įnašas.

| (143) | Remiantis Maltos informacija, pardavus [...] patronuojamąsias įmones, turėtų būti gauta bent [10–12] mln. EUR pajamų. |
| --- | --- |

(143)

Remiantis Maltos informacija, pardavus [...] patronuojamąsias įmones, turėtų būti gauta bent [10–12] mln. EUR pajamų.

| (144) | Patronuojamųjų įmonių vertė pagrįsta [...] 2011 m. birželio 24 d. dokumente „Turto galimo pardavimo apžvalga“ nustatyta orientacine verte. |
| --- | --- |

(144)

Patronuojamųjų įmonių vertė pagrįsta [...] 2011 m. birželio 24 d. dokumente „Turto galimo pardavimo apžvalga“ nustatyta orientacine verte.

| (145) | Maltos atstovai patvirtino, kad visi pardavimai ir sandoriai bus vykdomi atviru, konkurencingu, skaidriu ir nediskriminuojančiu būdu. Pardavimo procesą valdo nepriklausomas konsultantas. Atviro konkurso būdu vykdomo pardavimo procesas pradedamas paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus ir sudarius sąlygas siųsti duomenis elektroniniu būdu. Atrinkus pareiškėjus, jiems sudaromos sąlygos vėl pateikti duomenis, kad juos būtų galima tinkamai kruopščiai patikrinti. Vėl atrinkti pareiškėjai kviečiami pateikti galutinį pasiūlymą. Išrenkamas konkurso nugalėtojas, kurį patvirtina Air Malta direktorių taryba su tikslu padidinti turto vertę. Siekiant, kad procedūra būtų skaidri ir nediskriminuojanti, neatrinkti pareiškėjai informuojami apie svarbiausius konkurso etapus. Pagal pirmiau apibūdintą procedūrą jau pradėti dveji pardavimai: Selmun Palace ir Holiday Malta pardavimas. |
| --- | --- |

(145)

Maltos atstovai patvirtino, kad visi pardavimai ir sandoriai bus vykdomi atviru, konkurencingu, skaidriu ir nediskriminuojančiu būdu. Pardavimo procesą valdo nepriklausomas konsultantas. Atviro konkurso būdu vykdomo pardavimo procesas pradedamas paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus ir sudarius sąlygas siųsti duomenis elektroniniu būdu. Atrinkus pareiškėjus, jiems sudaromos sąlygos vėl pateikti duomenis, kad juos būtų galima tinkamai kruopščiai patikrinti. Vėl atrinkti pareiškėjai kviečiami pateikti galutinį pasiūlymą. Išrenkamas konkurso nugalėtojas, kurį patvirtina Air Malta direktorių taryba su tikslu padidinti turto vertę. Siekiant, kad procedūra būtų skaidri ir nediskriminuojanti, neatrinkti pareiškėjai informuojami apie svarbiausius konkurso etapus. Pagal pirmiau apibūdintą procedūrą jau pradėti dveji pardavimai: Selmun Palace ir Holiday Malta pardavimas.

| (146) | Komisija pažymi, kad pirmieji pasiūlymai už vieną iš patronuojamųjų įmonių – Holiday Malta – buvo daug didesni [...] nei šios įmonės pardavimo orientacinė vertė. Tačiau neseniai, 2011 m. gruodžio mėn. įvertinus Selmun Palace [...], patvirtinama, kad šios įmonės vertė yra nuo [...] mln. EUR iki [...] mln. EUR. |
| --- | --- |

(146)

Komisija pažymi, kad pirmieji pasiūlymai už vieną iš patronuojamųjų įmonių – Holiday Malta – buvo daug didesni [...] nei šios įmonės pardavimo orientacinė vertė. Tačiau neseniai, 2011 m. gruodžio mėn. įvertinus Selmun Palace [...], patvirtinama, kad šios įmonės vertė yra nuo [...] mln. EUR iki [...] mln. EUR.

| (147) | Nors Air Malta naudojosi konservatyviu metodu (restruktūrizavimo plano prielaidos apima 15 % rizikos koregavimo): pajamos pardavus turtą už [10–12 mln.] EUR vietoj [12–14] mln. EUR, Komisija laikosi nuomonės, kad pateiktos informacijos apie patronuojamųjų įmonių vertinimą nepakanka. Vertinimo ataskaitos yra santykinai blogos kokybės ir neleidžia Komisijai padaryti tvirtos išvados dėl konkrečios patronuojamųjų įmonių vertės. |
| --- | --- |

(147)

Nors Air Malta naudojosi konservatyviu metodu (restruktūrizavimo plano prielaidos apima 15 % rizikos koregavimo): pajamos pardavus turtą už [10–12 mln.] EUR vietoj [12–14] mln. EUR, Komisija laikosi nuomonės, kad pateiktos informacijos apie patronuojamųjų įmonių vertinimą nepakanka. Vertinimo ataskaitos yra santykinai blogos kokybės ir neleidžia Komisijai padaryti tvirtos išvados dėl konkrečios patronuojamųjų įmonių vertės.

| (148) | Atsižvelgdama į tai, Komisija negali nustatyti tikslios pajamų, gavus už parduotas patronuojamąsias įmones, sumos. Tačiau Komisija pažymi, kad, remiantis turima informacija, patronuojamosios įmonės iš tikrųjų turi vertę. Todėl nesvarbu kokio dydžio bus pajamos pardavus patronuojamąsias įmones, jos padidins nuosavą įnašą. |
| --- | --- |

(148)

Atsižvelgdama į tai, Komisija negali nustatyti tikslios pajamų, gavus už parduotas patronuojamąsias įmones, sumos. Tačiau Komisija pažymi, kad, remiantis turima informacija, patronuojamosios įmonės iš tikrųjų turi vertę. Todėl nesvarbu kokio dydžio bus pajamos pardavus patronuojamąsias įmones, jos padidins nuosavą įnašą.

| (149) | Pardavus du atsarginius variklius [...], privačiai tarptautinei finansavimo ir atsarginių variklių bendrovei, gautos pajamos turėtų būti įtrauktos į bendrovės nuosavą įnašą restruktūrizavimo sąnaudoms padengti. Atsarginis variklis, kurio serijos numeris ESN [...], parduotas 2010 m. spalio 28 d. už [10–12] mln. USD. Atsarginis variklis, kurio serijos numeris ESN [...], parduotas 2010 m. gruodžio 17 d. už [9–11] mln. USD. Visos pardavus variklius gautos pajamos sudaro [19–23] mln. USD (apie [15–17] mln. EUR). Tačiau reikėtų pažymėti, kad variklis Nr. ... buvo Air Malta nuosavybė, tuo tarpu variklį Nr. [...] Air Malta buvo įsigijusi išperkamosios nuomos būdu. Air Malta oro bendrovė turėjo galimybę įsigyti variklį Nr. [...] už [5–7] mln. EUR ir ta galimybe ji pasinaudojo, o vėliau pardavė variklį [...] ir vėl išsinuomojo. |
| --- | --- |

(149)

Pardavus du atsarginius variklius [...], privačiai tarptautinei finansavimo ir atsarginių variklių bendrovei, gautos pajamos turėtų būti įtrauktos į bendrovės nuosavą įnašą restruktūrizavimo sąnaudoms padengti. Atsarginis variklis, kurio serijos numeris ESN [...], parduotas 2010 m. spalio 28 d. už [10–12] mln. USD. Atsarginis variklis, kurio serijos numeris ESN [...], parduotas 2010 m. gruodžio 17 d. už [9–11] mln. USD. Visos pardavus variklius gautos pajamos sudaro [19–23] mln. USD (apie [15–17] mln. EUR). Tačiau reikėtų pažymėti, kad variklis Nr. ... buvo Air Malta nuosavybė, tuo tarpu variklį Nr. [...] Air Malta buvo įsigijusi išperkamosios nuomos būdu. Air Malta oro bendrovė turėjo galimybę įsigyti variklį Nr. [...] už [5–7] mln. EUR ir ta galimybe ji pasinaudojo, o vėliau pardavė variklį [...] ir vėl išsinuomojo.

| (150) | Pardavus variklius gautas grynąsias pajamas Air Malta panaudojo nuosavam įnašui, todėl [5–7] mln. EUR ji laikė sąnaudomis. Grynosios pajamos yra apskaičiuojamos kaip pajamos, gautos pardavus variklius [...] už [10–12] mln. USD + [9–11} mln. USD = [19 – 23] mln. USD arba [15–17] mln. EUR), atskaičius variklio Nr. [...]) pirkimo už ([5–7] mln. EUR) sąnaudas, ir kurių grynoji vertė, sudaranti nuosavą įnašą, yra [10–12] mln. EUR. |
| --- | --- |

(150)

Pardavus variklius gautas grynąsias pajamas Air Malta panaudojo nuosavam įnašui, todėl [5–7] mln. EUR ji laikė sąnaudomis. Grynosios pajamos yra apskaičiuojamos kaip pajamos, gautos pardavus variklius [...] už [10–12] mln. USD + [9–11} mln. USD = [19 – 23] mln. USD arba [15–17] mln. EUR), atskaičius variklio Nr. [...]) pirkimo už ([5–7] mln. EUR) sąnaudas, ir kurių grynoji vertė, sudaranti nuosavą įnašą, yra [10–12] mln. EUR.

| (151) | Komisija pažymi, kad varikliai buvo parduoti restruktūrizavimo laikotarpiu arba likus kelioms dienoms iki jo pradžios. Todėl visos iš šio pardavimo gautos pajamos gali būti laikomos nuosavu įnašu. Be to, Komisija sutinka su siūlomu tikrosios iš pardavimo gautų pajamų sumos skaičiavimu ir atitinkamai su tuo, kad tos [9–12] mln. EUR pajamos sudaro nuosavą įnašą. |
| --- | --- |

(151)

Komisija pažymi, kad varikliai buvo parduoti restruktūrizavimo laikotarpiu arba likus kelioms dienoms iki jo pradžios. Todėl visos iš šio pardavimo gautos pajamos gali būti laikomos nuosavu įnašu. Be to, Komisija sutinka su siūlomu tikrosios iš pardavimo gautų pajamų sumos skaičiavimu ir atitinkamai su tuo, kad tos [9–12] mln. EUR pajamos sudaro nuosavą įnašą.

| (152) | [...] turėtų suteikti [20–25] mln. EUR paskolą 2014 m. vidurį. |
| --- | --- |

(152)

[...] turėtų suteikti [20–25] mln. EUR paskolą 2014 m. vidurį.

| (153) | Malta 2011 m. lapkričio 24 d. ir 29 d. pateikė ketinimo raštus bankams. Tačiau, remiantis Malta, dar nebuvo sudarytas joks teisiškai įpareigojantis susitarimas todėl, kad pagal bankų komercinę politiką jie neįsipareigoja anksčiau kaip likus dviems metams iki sandorio. Kadangi nėra pateiktas joks įpareigojantis susitarimas, ši banko paskola negali būti laikoma tikru ir faktišku nuosavu įnašu, kaip reikalaujama Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punkte. |
| --- | --- |

(153)

Malta 2011 m. lapkričio 24 d. ir 29 d. pateikė ketinimo raštus bankams. Tačiau, remiantis Malta, dar nebuvo sudarytas joks teisiškai įpareigojantis susitarimas todėl, kad pagal bankų komercinę politiką jie neįsipareigoja anksčiau kaip likus dviems metams iki sandorio. Kadangi nėra pateiktas joks įpareigojantis susitarimas, ši banko paskola negali būti laikoma tikru ir faktišku nuosavu įnašu, kaip reikalaujama Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punkte.

| (154) | Tačiau Komisija pažymi, kad Air Malta bendrovei 2011 m. gruodžio mėn. jau pavyko sudaryti tarpinio finansavimo ([25–30] mln. EUR) susitarimą trejų metų laikotarpiui su užstatu be Maltos valdžios institucijų pagalbos. Ši paskola bus panaudota tarpiniam Air Malta restruktūrizavimo finansavimui iki 2014 m., kai tikimasi gauti pajamas už parduotą žemę. |
| --- | --- |

(154)

Tačiau Komisija pažymi, kad Air Malta bendrovei 2011 m. gruodžio mėn. jau pavyko sudaryti tarpinio finansavimo ([25–30] mln. EUR) susitarimą trejų metų laikotarpiui su užstatu be Maltos valdžios institucijų pagalbos. Ši paskola bus panaudota tarpiniam Air Malta restruktūrizavimo finansavimui iki 2014 m., kai tikimasi gauti pajamas už parduotą žemę.

| (155) | Paskolą suteiks [...]. Abu bankai laikomi privačiais bankais [...]. |
| --- | --- |

(155)

Paskolą suteiks [...]. Abu bankai laikomi privačiais bankais [...].

| (156) | Air Malta turi mokėti palūkanas, kurios dabar sudaro [4 – 6] % per metus (t.y. [150–350] bazinių punktų virš [...] bazinės normos, laikomos orientacine norma, kuri dabar yra 2,5 %, pridėjus mokesčius, kurie dabar sudaro [1–1,5] % per metus. Paskola suteikta su [25–30] mln. EUR hipoteka. |
| --- | --- |

(156)

Air Malta turi mokėti palūkanas, kurios dabar sudaro [4 – 6] % per metus (t.y. [150–350] bazinių punktų virš [...] bazinės normos, laikomos orientacine norma, kuri dabar yra 2,5 %, pridėjus mokesčius, kurie dabar sudaro [1–1,5] % per metus. Paskola suteikta su [25–30] mln. EUR hipoteka.

| (157) | Komisija pažymi, kad šis 2011 m. gruodžio mėn. paskolos susitarimas rodo, jog Air Malta jau sugebėjo gauti išorės finansavimą rinkos sąlygomis be Maltos valdžios institucijų pagalbos. Toks finansavimas rodo, kad rinkos dalyviai tiki, jog numatomas gyvybiškumo susigrąžinimas yra įmanomas. Todėl Komisija laikosi požiūrio, kad [25–30] mln. EUR paskola gali būti laikoma nuosavo įnašo dalimi. |
| --- | --- |

(157)

Komisija pažymi, kad šis 2011 m. gruodžio mėn. paskolos susitarimas rodo, jog Air Malta jau sugebėjo gauti išorės finansavimą rinkos sąlygomis be Maltos valdžios institucijų pagalbos. Toks finansavimas rodo, kad rinkos dalyviai tiki, jog numatomas gyvybiškumo susigrąžinimas yra įmanomas. Todėl Komisija laikosi požiūrio, kad [25–30] mln. EUR paskola gali būti laikoma nuosavo įnašo dalimi.

| (158) | Atsižvelgdama į tai, kas paminėta, Komisija laikosi nuomonės, kad tinkamą ir priimtiną nuosavą įnašą sudaro pajamos pardavus žemę (66,2 mln. EUR); pajamos pardavus variklius ([9–12] mln. EUR), ir 2011 m. gruodžio mėn. gauta banko paskola (30 mln. EUR). Taigi, visas nuosavas įnašas sudaro 107 mln. EUR, padengiantis 45 % visų restruktūrizavimo sąnaudų. Be to, Komisija pažymi, kad jei bus gautos tikėtinos pajamos už parduotas patronuojamąsias įmones, tada nuosavas įnašas padidės [10–12] mln. EUR, o visas nuosavas įnašas padengs 49,5 % visų restruktūrizavimo sąnaudų. |
| --- | --- |

(158)

Atsižvelgdama į tai, kas paminėta, Komisija laikosi nuomonės, kad tinkamą ir priimtiną nuosavą įnašą sudaro pajamos pardavus žemę (66,2 mln. EUR); pajamos pardavus variklius ([9–12] mln. EUR), ir 2011 m. gruodžio mėn. gauta banko paskola (30 mln. EUR). Taigi, visas nuosavas įnašas sudaro 107 mln. EUR, padengiantis 45 % visų restruktūrizavimo sąnaudų. Be to, Komisija pažymi, kad jei bus gautos tikėtinos pajamos už parduotas patronuojamąsias įmones, tada nuosavas įnašas padidės [10–12] mln. EUR, o visas nuosavas įnašas padengs 49,5 % visų restruktūrizavimo sąnaudų.

| (159) | Malta yra priskiriama teritorijai, kuriai gali būti teikiama parama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą. Paramos suteikimo remiamoms teritorijoms sąlygos gali būti ne tokios griežtos kompensacinių priemonių įgyvendinimo ir pagalbos gavėjo indėlio dydžio atžvilgiu (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 56 punktas). Be to, reikia atsižvelgti į tai, kad dėl Maltos periferinės geografinės padėties kyla prieigos su kitomis ES šalimis problemų ir todėl šalis yra labai priklausoma nuo oro transporto (žr. 125 punktą). |
| --- | --- |

(159)

Malta yra priskiriama teritorijai, kuriai gali būti teikiama parama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą. Paramos suteikimo remiamoms teritorijoms sąlygos gali būti ne tokios griežtos kompensacinių priemonių įgyvendinimo ir pagalbos gavėjo indėlio dydžio atžvilgiu (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 56 punktas). Be to, reikia atsižvelgti į tai, kad dėl Maltos periferinės geografinės padėties kyla prieigos su kitomis ES šalimis problemų ir todėl šalis yra labai priklausoma nuo oro transporto (žr. 125 punktą).

| (160) | Dėl šio atvejo ypatumų, šiek tiek mažesnis nei 50 % nuosavas įnašas laikomas priimtinu. Kadangi restruktūrizavimo planas ir visų pirma pateiktas finansinis planas įrodo, kad paramos suma yra tokia, kad Air Malta negauna perteklinio likvidumo, kuris galėtų būti panaudotas agresyviai, rinką iškraipančiai veiklai, nesusijusiai su restruktūrizavimo procesu, ir kad tokia parama nėra finansuojamos naujos investicijos, kurios nėra būtinos įmonės gyvybiškumui atkurti, kaip nurodyta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 45 punkte), Komisija daro išvadą, kad šiuo atveju mažiausiai 45 % nuosavas įnašas yra tinkamas. |
| --- | --- |

(160)

Dėl šio atvejo ypatumų, šiek tiek mažesnis nei 50 % nuosavas įnašas laikomas priimtinu. Kadangi restruktūrizavimo planas ir visų pirma pateiktas finansinis planas įrodo, kad paramos suma yra tokia, kad Air Malta negauna perteklinio likvidumo, kuris galėtų būti panaudotas agresyviai, rinką iškraipančiai veiklai, nesusijusiai su restruktūrizavimo procesu, ir kad tokia parama nėra finansuojamos naujos investicijos, kurios nėra būtinos įmonės gyvybiškumui atkurti, kaip nurodyta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 45 punkte), Komisija daro išvadą, kad šiuo atveju mažiausiai 45 % nuosavas įnašas yra tinkamas.

6.2.5   Vienkartinės išmokos principas

| (161) | Galiausiai, pagalba suteikiama pagal vienkartinės išmokos principą. Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 72 punkte pažymima, kad per paskutinius dešimt metų sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbą gavusiai bendrovei tokia pagalba negali būti teikiama dar kartą. |
| --- | --- |

(161)

Galiausiai, pagalba suteikiama pagal vienkartinės išmokos principą. Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 72 punkte pažymima, kad per paskutinius dešimt metų sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbą gavusiai bendrovei tokia pagalba negali būti teikiama dar kartą.

| (162) | 2004 m. balandžio mėn. Malta, prieš įstodama į ES, padidino įmonės kapitalą 57 mln. EUR. Sandoris buvo atliktas natūra: nekilnojamasis turtas (žemė ir pastatai) buvo iškeisti į papildomas akcijas Air Malta bendrovėje. Maltos valdžios institucijos šios priemonės nelaikė sanavimo ir restruktūrizavimo pagalba; jos laikė, kad kapitalo didinimas yra suderinamas su investuotojo, veikiančio rinkos ekonomikos pagrindais, principu. |
| --- | --- |

(162)

2004 m. balandžio mėn. Malta, prieš įstodama į ES, padidino įmonės kapitalą 57 mln. EUR. Sandoris buvo atliktas natūra: nekilnojamasis turtas (žemė ir pastatai) buvo iškeisti į papildomas akcijas Air Malta bendrovėje. Maltos valdžios institucijos šios priemonės nelaikė sanavimo ir restruktūrizavimo pagalba; jos laikė, kad kapitalo didinimas yra suderinamas su investuotojo, veikiančio rinkos ekonomikos pagrindais, principu.

| (163) | Komisijai buvo pranešta apie šią priemonę tuomet, vykdant pasirengimo narystei bendradarbiavimą. Kadangi priemonė buvo suteikta prieš Maltai įstojant į ES, Maltai nebuvo būtina siekti Komisijos sutikimo prieš kapitalo padidinimą 2004 m. Tačiau laikydamasi nuoseklios praktikos (27), Komisija atsižvelgs į restruktūrizavimo pagalbą, kuri buvo suteikta iki stojimo, taikydama vienkartinės išmokos principą vėlesniais restruktūrizavimo pagalbos suteikimo atvejais. |
| --- | --- |

(163)

Komisijai buvo pranešta apie šią priemonę tuomet, vykdant pasirengimo narystei bendradarbiavimą. Kadangi priemonė buvo suteikta prieš Maltai įstojant į ES, Maltai nebuvo būtina siekti Komisijos sutikimo prieš kapitalo padidinimą 2004 m. Tačiau laikydamasi nuoseklios praktikos (27), Komisija atsižvelgs į restruktūrizavimo pagalbą, kuri buvo suteikta iki stojimo, taikydama vienkartinės išmokos principą vėlesniais restruktūrizavimo pagalbos suteikimo atvejais.

| (164) | Siekdama nustatyti, ar 2004 m. Air Malta bendrovei suteiktos lėšos suteikia jai ekonominį pranašumą, ir todėl ši priemonė yra valstybės pagalba, Komisija turi įvertinti, ar įmonė įgijo tokį ekonominį pranašumą, kokio nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis (28). Norėdama patikrinti šį klausimą, Komisija taiko ekonomikos sąlygomis veikiančio finansuotojo principą. Remiantis šiuo principu, jei, esant panašioms aplinkybėms įprastomis rinkos sąlygomis veikiantis panašaus dydžio kaip ir įmonės, vykdančios veiklą viešąjame sektoriuje, privatus investuotojas būtų linkęs įnešti tokį kapitalą, tai negali būti laikoma valstybės pagalba. Todėl Komisija turi įvertinti, ar privatus investuotojas būtų tokiomis pat sąlygomis (29) sudaręs tokį sandorį. Hipotetinio privataus investuotojo nuostata yra kaip atsargaus investuotojo (30), kurio tikslas gauti didesnį pelną yra ribojamas atsargumo dėl priimtino rizikos lygio mainais už atitinkamą grąžos normą (31). |
| --- | --- |

(164)

Siekdama nustatyti, ar 2004 m. Air Malta bendrovei suteiktos lėšos suteikia jai ekonominį pranašumą, ir todėl ši priemonė yra valstybės pagalba, Komisija turi įvertinti, ar įmonė įgijo tokį ekonominį pranašumą, kokio nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis (28). Norėdama patikrinti šį klausimą, Komisija taiko ekonomikos sąlygomis veikiančio finansuotojo principą. Remiantis šiuo principu, jei, esant panašioms aplinkybėms įprastomis rinkos sąlygomis veikiantis panašaus dydžio kaip ir įmonės, vykdančios veiklą viešąjame sektoriuje, privatus investuotojas būtų linkęs įnešti tokį kapitalą, tai negali būti laikoma valstybės pagalba. Todėl Komisija turi įvertinti, ar privatus investuotojas būtų tokiomis pat sąlygomis (29) sudaręs tokį sandorį. Hipotetinio privataus investuotojo nuostata yra kaip atsargaus investuotojo (30), kurio tikslas gauti didesnį pelną yra ribojamas atsargumo dėl priimtino rizikos lygio mainais už atitinkamą grąžos normą (31).

| (165) | Be to, „... [viešojo finansuotojo elgseną reikėtų palyginti su privataus investuotojo elgsena ir tuo atžvilgiu nustatyti, kaip nagrinėjamoje situacijoje elgtųsi privatus investuotojas, atsižvelgdamas į tuo laiku turimą informaciją ir į prognozuojamą plėtrą (32).“ |
| --- | --- |

(165)

Be to, „... [viešojo finansuotojo elgseną reikėtų palyginti su privataus investuotojo elgsena ir tuo atžvilgiu nustatyti, kaip nagrinėjamoje situacijoje elgtųsi privatus investuotojas, atsižvelgdamas į tuo laiku turimą informaciją ir į prognozuojamą plėtrą (32).“

| (166) | Komisijos analizė ir vertinimas turi apimti visus veiksnius, susijusius su atitinkamu sandoriu ir jo aplinkybėmis. Tai apims gavėjo įmonės finansinę padėtį susijusioje rinkoje; tuo tarpu ex-post plėtra ar rezultatai nėra svarbūs, nebent jie būtų buvę numatyti investicijų metu (33). |
| --- | --- |

(166)

Komisijos analizė ir vertinimas turi apimti visus veiksnius, susijusius su atitinkamu sandoriu ir jo aplinkybėmis. Tai apims gavėjo įmonės finansinę padėtį susijusioje rinkoje; tuo tarpu ex-post plėtra ar rezultatai nėra svarbūs, nebent jie būtų buvę numatyti investicijų metu (33).

| (167) | Susijęs sandoris apėmė vyriausybės nekilnojamojo turto (žemės ir pastatų) perdavimą Air Malta mainais už papildomas akcijas Air Malta. Air Malta jau seniai naudojasi tuo turtu. Susijusiu nekilnojamuoju turtu Air Malta oficialiai naudojasi pagal nuomos sutartį nuo 1979 m. neribotam laikotarpiui. Per tuos metus Air Malta savo sąnaudomis padidino to turto vertę, tikėdamasi, kad jis bus jai perduotas. |
| --- | --- |

(167)

Susijęs sandoris apėmė vyriausybės nekilnojamojo turto (žemės ir pastatų) perdavimą Air Malta mainais už papildomas akcijas Air Malta. Air Malta jau seniai naudojasi tuo turtu. Susijusiu nekilnojamuoju turtu Air Malta oficialiai naudojasi pagal nuomos sutartį nuo 1979 m. neribotam laikotarpiui. Per tuos metus Air Malta savo sąnaudomis padidino to turto vertę, tikėdamasi, kad jis bus jai perduotas.

| (168) | Komisija pažymi, kad šis sandoris buvo aptartas ir jam buvo ruošiamasi daugelį metų. Planas perduoti žemę buvo parengtas dar 10-ąjame dešimtmetyje. 2000 m. valdybos dokumentuose jau užsimenama apie tokį sandorį. Priežastis, kodėl tai nebuvo įvykdyta – Maltos tarptautinio oro uosto privatizavimas, kuris buvo baigtas tik 2002 m. |
| --- | --- |

(168)

Komisija pažymi, kad šis sandoris buvo aptartas ir jam buvo ruošiamasi daugelį metų. Planas perduoti žemę buvo parengtas dar 10-ąjame dešimtmetyje. 2000 m. valdybos dokumentuose jau užsimenama apie tokį sandorį. Priežastis, kodėl tai nebuvo įvykdyta – Maltos tarptautinio oro uosto privatizavimas, kuris buvo baigtas tik 2002 m.

| (169) | Sandoris buvo atliktas remiantis 2004–2007 m. įmonės strategija ir verslo planu (pateiktas 2003 m. lapkritį), ir 3 metų finansine prognoze. Atsižvelgiant į teigiamą rinkos aplinkos perspektyvą, konkrečiai, numatomą Maltos oro transporto rinkos augimą, keleivių vietų pajėgumų ir pajamų didėjimą Europos aviacijos sektoriuje, taip pat į padrąsinančius rezultatus, verslo plane buvo tikimasi, kad keleivių skaičius ir išeiga labai išaugs artimiausiais metais, o pelninga bendrovė taps iki 2017 finansinių metų. |
| --- | --- |

(169)

Sandoris buvo atliktas remiantis 2004–2007 m. įmonės strategija ir verslo planu (pateiktas 2003 m. lapkritį), ir 3 metų finansine prognoze. Atsižvelgiant į teigiamą rinkos aplinkos perspektyvą, konkrečiai, numatomą Maltos oro transporto rinkos augimą, keleivių vietų pajėgumų ir pajamų didėjimą Europos aviacijos sektoriuje, taip pat į padrąsinančius rezultatus, verslo plane buvo tikimasi, kad keleivių skaičius ir išeiga labai išaugs artimiausiais metais, o pelninga bendrovė taps iki 2017 finansinių metų.

| (170) | Susijusiose prognozėse atsispindėjo bendroji tuo metu oro transporto sektoriuje vyraujanti nuomonė, numatanti didelį oro transporto sektoriaus augimą. Be to, teigiami rezultatai buvo pagrįsti papildomomis tikėtino augimo galimybėmis Maltai įstojus į ES. Verslo plane buvo siūloma ne tik pagerinti kapitalo struktūrą, bet ir keletas pagrįstų iniciatyvų, konkrečiai, standartizuoto, šiuolaikiško ir veiksmingai naudojančio kurą lėktuvų Airbus A319/A320 parko sukūrimas, taip pat priežiūros racionalizavimas. Komisija pažymi, kad 2004 m. nebuvo laikoma, kad pigių skrydžių bendrovės gali kelti pavojų Air Malta jos pagrindinėje rinkoje, nes maršruto į Maltą ir iš jos nuotolis buvo per ilgas, kad būtų galima sėkmingai taikyti pigių skrydžių bendrovių modelį. Nors pasirodė, kad lūkesčiai buvo pernelyg optimistiški, o sunkumai rinkoje nuvertinti, žiūrint iš ex post perspektyvos, ir remiantis 2004 m. turėta informacija ir bendrąja oro transporto pramonėje vyravusia nuomone, Komisija mano, kad tuo metu verslo plano prognozės ir 3 metų finansinė prognozė buvo pagrįstos. |
| --- | --- |

(170)

Susijusiose prognozėse atsispindėjo bendroji tuo metu oro transporto sektoriuje vyraujanti nuomonė, numatanti didelį oro transporto sektoriaus augimą. Be to, teigiami rezultatai buvo pagrįsti papildomomis tikėtino augimo galimybėmis Maltai įstojus į ES. Verslo plane buvo siūloma ne tik pagerinti kapitalo struktūrą, bet ir keletas pagrįstų iniciatyvų, konkrečiai, standartizuoto, šiuolaikiško ir veiksmingai naudojančio kurą lėktuvų Airbus A319/A320 parko sukūrimas, taip pat priežiūros racionalizavimas. Komisija pažymi, kad 2004 m. nebuvo laikoma, kad pigių skrydžių bendrovės gali kelti pavojų Air Malta jos pagrindinėje rinkoje, nes maršruto į Maltą ir iš jos nuotolis buvo per ilgas, kad būtų galima sėkmingai taikyti pigių skrydžių bendrovių modelį. Nors pasirodė, kad lūkesčiai buvo pernelyg optimistiški, o sunkumai rinkoje nuvertinti, žiūrint iš ex post perspektyvos, ir remiantis 2004 m. turėta informacija ir bendrąja oro transporto pramonėje vyravusia nuomone, Komisija mano, kad tuo metu verslo plano prognozės ir 3 metų finansinė prognozė buvo pagrįstos.

| (171) | Dėl to, kad Maltos vyriausybė, kaip pagrindinė Air Malta akcininkė, įnešė tik nedidelį akcijų kapitalą į bendrovę ją įsteigiant 1974 m., Air Malta bendrovei, palyginti su kitomis nacionalinėmis oro transporto bendrovėmis, labai trūko kapitalo, ir jai reikėjo jos veiklą atitinkančios kapitalo struktūros. Padidinus kapitalą natūra (buvo perduota žemė), buvo ketinama užtikrinti subalansuotą finansinę bendrovės struktūrą, kad bendrovė galėtų vykdyti augimo strategiją ir leisti papildomai išpirkti paprastųjų akcijų taikant padidinto apyvartinio kapitalo valdymo susitarimus. |
| --- | --- |

(171)

Dėl to, kad Maltos vyriausybė, kaip pagrindinė Air Malta akcininkė, įnešė tik nedidelį akcijų kapitalą į bendrovę ją įsteigiant 1974 m., Air Malta bendrovei, palyginti su kitomis nacionalinėmis oro transporto bendrovėmis, labai trūko kapitalo, ir jai reikėjo jos veiklą atitinkančios kapitalo struktūros. Padidinus kapitalą natūra (buvo perduota žemė), buvo ketinama užtikrinti subalansuotą finansinę bendrovės struktūrą, kad bendrovė galėtų vykdyti augimo strategiją ir leisti papildomai išpirkti paprastųjų akcijų taikant padidinto apyvartinio kapitalo valdymo susitarimus.

| (172) | Sandoris buvo pagrįstas rinkos verte ir PriceWaterhouseCoopers rekomendacija, kurioje buvo teigiama, kad „bendrovės turtas atitinka bent jau nominalią akcijų vertę ir bendrovėje Maltos vyriausybei išmokėtus tų akcijų priedus“. |
| --- | --- |

(172)

Sandoris buvo pagrįstas rinkos verte ir PriceWaterhouseCoopers rekomendacija, kurioje buvo teigiama, kad „bendrovės turtas atitinka bent jau nominalią akcijų vertę ir bendrovėje Maltos vyriausybei išmokėtus tų akcijų priedus“.

| (173) | Be to, Komisija pažymi, kad 2004 m. balandžio mėn. Air Malta nebuvo laikoma sunkumų patiriančia įmone. Nors Air Malta iškilo sunkumų dėl jos patronuojamosios įmonės Azzura Air patirtų nuostolių po rugsėjo 11-osios atakos, Malta tuo laiku turėjo daug grynųjų pinigų atsargų. Remiantis 2003 m. liepos 31 d. duomenimis, Air Malta visos akcijos sudarė 45,7 mln. EUR (išleistų akcijų 11,7 mln. EUR kapitalas ir teigiamas pelno ir nuostolių ataskaitos balansas). Remiantis septynių mėnesių (laikotarpio iki 2004 m. vasario 29 d.) valdymo ataskaita, to laikotarpio nuostolis buvo 15,5 mln. EUR, o numatomas finansinių metų nuostolis – 19,2 mln. EUR. Papildomi nuostoliai buvo nustatyti 2004 m. liepos mėn. patvirtinant teisės aktų nustatytas finansines ataskaitas ir atliekant jų įvertinimą 2005 m. pradžioje. Tačiau 2004 m. balandžio mėn. apie tuos nuostolius nebuvo galima žinoti, nei jų numatyti. |
| --- | --- |

(173)

Be to, Komisija pažymi, kad 2004 m. balandžio mėn. Air Malta nebuvo laikoma sunkumų patiriančia įmone. Nors Air Malta iškilo sunkumų dėl jos patronuojamosios įmonės Azzura Air patirtų nuostolių po rugsėjo 11-osios atakos, Malta tuo laiku turėjo daug grynųjų pinigų atsargų. Remiantis 2003 m. liepos 31 d. duomenimis, Air Malta visos akcijos sudarė 45,7 mln. EUR (išleistų akcijų 11,7 mln. EUR kapitalas ir teigiamas pelno ir nuostolių ataskaitos balansas). Remiantis septynių mėnesių (laikotarpio iki 2004 m. vasario 29 d.) valdymo ataskaita, to laikotarpio nuostolis buvo 15,5 mln. EUR, o numatomas finansinių metų nuostolis – 19,2 mln. EUR. Papildomi nuostoliai buvo nustatyti 2004 m. liepos mėn. patvirtinant teisės aktų nustatytas finansines ataskaitas ir atliekant jų įvertinimą 2005 m. pradžioje. Tačiau 2004 m. balandžio mėn. apie tuos nuostolius nebuvo galima žinoti, nei jų numatyti.

| (174) | Be to, Air Malta sugebėjo be vyriausybės paramos gauti paskolą iš išorės – trijų privačių bankų. |
| --- | --- |

(174)

Be to, Air Malta sugebėjo be vyriausybės paramos gauti paskolą iš išorės – trijų privačių bankų.

| (175) | Galiausiai, mažumą akcijų turintys akcininkai dalyvavo didinant kapitalą atsižvelgiant į jų turimą akcijų dalį (mažiau kaip 5 % viso kapitalo). |
| --- | --- |

(175)

Galiausiai, mažumą akcijų turintys akcininkai dalyvavo didinant kapitalą atsižvelgiant į jų turimą akcijų dalį (mažiau kaip 5 % viso kapitalo).

| (176) | Pasikliaudama tik šiais faktais, Komisija neturi įtikinamų įrodymų, kad 2004 m. balandžio mėn. sandoris neatitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio finansuotojo principo, nes atrodo visiškai pagrįsta manyti, kad esant panašioms aplinkybėms privatus investuotojas būtų elgęsis taip pat, kaip Maltos vyriausybė. Todėl 2004 m. sandoris nebuvo valstybės pagalba Air Malta bendrovei. |
| --- | --- |

(176)

Pasikliaudama tik šiais faktais, Komisija neturi įtikinamų įrodymų, kad 2004 m. balandžio mėn. sandoris neatitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio finansuotojo principo, nes atrodo visiškai pagrįsta manyti, kad esant panašioms aplinkybėms privatus investuotojas būtų elgęsis taip pat, kaip Maltos vyriausybė. Todėl 2004 m. sandoris nebuvo valstybės pagalba Air Malta bendrovei.

| (177) | Maltos valdžios institucijos taip pat patvirtino, kad Air Malta per paskutinius dešimt metų negavo jokios sanavimo ar restruktūrizavimo pagalbos. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad principo, jog pagalba teikiama tik vieną kartą, laikytasi. |
| --- | --- |

(177)

Maltos valdžios institucijos taip pat patvirtino, kad Air Malta per paskutinius dešimt metų negavo jokios sanavimo ar restruktūrizavimo pagalbos. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad principo, jog pagalba teikiama tik vieną kartą, laikytasi.

6.3   Išvada

| (178) | Atsižvelgdama į tai, kas paminėta, Komisija laikosi nuomonės, kad numatyta 130 mln. EUR parama ir restruktūrizavimo planas atitinka Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių sąlygas. Todėl Komisija laiko, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinkos reikalavimais. |
| --- | --- |

(178)

Atsižvelgdama į tai, kas paminėta, Komisija laikosi nuomonės, kad numatyta 130 mln. EUR parama ir restruktūrizavimo planas atitinka Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių sąlygas. Todėl Komisija laiko, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinkos reikalavimais.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Restruktūrizavimo pagalba, apie kurią pranešė Malta, ir kuri sudaro paprastųjų akcijų forma Air Malta bendrovei suteiktus 130 mln. EUR, įskaitant patvirtintos 52 mln. EUR sanavimo pagalbos, kuri išlieka kaip skola, yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107straipsnio 1 dalį.

Valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinkos reikalavimais, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Maltos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2012 m. birželio 27 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  2012 m. sausio 25 d. Komisijos sprendimas C(2012) 170 galutinis (OL C 50, 2012 2 21, p. 7).

1

(2)  Air Malta finansiniai metai prasideda balandžio 1 d. Taigi, 2011 finansiniai metai prasideda 2010 m. balandžio 1 d. ir baigiasi 2011 m. kovo 31 d., o 2016 m. prasideda 2015 m. balandžio 1 d. ir baigiasi 2016 m. kovo 31 d.

2

Air Malta

(3)  Konfidenciali informacija

3

(4)  PKG = grynas pelnas / (skola + nuosavas kapitalas)

4

(5)  NKG = grynas pelnas / nuosavas kapitalas

5

(6)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

6

(7)  Koordinuojami oro uostai – oro uostai, kuriuose laiko tarpsniai yra skiriami koordinatoriaus, remiantis Reglamentu (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių (OL L 14, 1993 1 22, p. 1).

7

(8)

8

LVK– laisvos vietos kilometras.

(9)  17,9 %, jei atsižvelgiama į pokytį nuo 2009 m. vasaros iki 2012 m. vasaros.

9

(10)  9,8 %, jei atsižvelgiama į pokytį nuo 2009 m. vasaros iki 2012 m. vasaros.

10

(11)  1,7 %, jei atsižvelgiama į pokytį nuo 2009 m. vasaros iki 2012 m. vasaros.

11

(12)  Anksčiau valstybei priklausęs oro uostas buvo privatizuotas. Pagrindinis akcininkas – privatus konsorciumas, kuriam vadovauja Austrijos bendrovė Flughafen Wien AG. Maltos vyriausybė turi tik nedidelę akcijų dalį (20 %).

12

Flughafen Wien AG

(13)  Remiantis Air Malta maršrutų ekonomika, įskaitant skrydžius pagal tvarkaraštį ir užsakomuosius skrydžius (Maltos ir JK veikla).

13

Air Malta

(14)  Apkrovos veiksnio projekcijos pagristos numatytų vietų ir keleivių išeiga.

14

(15)  EB sutarties 92 ir 93 straipsnių ir EEE susitarimo 61 straipsnio taikymas valstybės pagalbai aviacijos sektoriuje, OL C 350, 1994 12 10, p. 5.

15

(16)  N504/2010 Air Malta plc., http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_N504_2010

16

Air Malta plc.

(17)  Žr. Komisijos sprendimus Austrian Airlines bylose (C 6/09), OL L 59, 2010 3 9, p. 1, 296 dalis (6 metų restruktūrizavimo laikotarpis) ir Royal Mail Group (SA.31479), C(2012) 1834 galutinis, 217 dalis (5 metų restruktūrizavimo laikotarpis).

17

Austrian Airlines

Royal Mail Group

(18)  Žr. 2012 m. kovo 2 d. IAG pastabas.

18

(19)  Restruktūrizavimo plane numatyta, kad 2011 m. gruodžio mėn. pajamos bus 169 939 mln., o faktiškai gauta 174 896 mln. – 2,9 % daugiau.

19

(20)  [...].

20

(21)  [...].

21

(22)  Žr. Reglamento (EEB) Nr. 95/93 2 straipsnio g punktą, taip pat Tarptautinės oro transporto asociacijos (www.iata.org/wsg) Pasaulinių laiko tarpsnių gairių 5 punkte pateiktą „3 lygio oro uostų“ apibrėžtį.

22

(23)  Maltos ekonomika yra labai atvira: eksportas ir importas 2009 m. sudarė atitinkamai apie 77 % ir 73 % BVP. 58 % eksporto prekybos įvykdyta naudojantis oro transportu. Kalbant apie importą, nors didžioji dalis importo prekybos įvykdyta naudojantis jūrų transportu, oro transportas taip pat sudarė svarbią dalį – 30 %.

23

(24)  Malta yra labai priklausoma nuo turizmo, kuris savo ruožtu priklausomas nuo oro transporto. Turizmo sektorius jau seniai yra pagrindinis Maltos ekonomikos ramstis ir šiame sektoriuje sukuriama daugiausiai darbo vietų ir gaunama daugiausiai pajamų iš užsienio turistų. Apytiksliai 25 % BVP sudaro iš turizmo gaunamos lėšos. 2009 m. Maltoje apsilankė apie 1,2 mln. turistų, kurie išleido 638 mln. EUR. Remiantis Europos statistikos 2010 m. leidiniu, pajamos iš tarptautinio turizmo sudarė didžiausią dalį BVP Maltoje (11,4 %). Maltos ekonomikai taip pat labai svarbus viešbučių, restoranų ir maitinimo sektorius. Remiantis ES Darbo jėgos tyrimais, Maltoje 8,6 % dirbančiųjų dirba tiesiogiai su turizmu susijusiame viešbučių, restoranų ir maitinimo sektoriuje – šis skaičius yra didžiausias iš visų ES-27 šalių, tuo tarpu ES-27 vidurkis – 4,3 %. Turizmo sektoriaus svarbą Maltoje atspindi tas faktas, kad turizmo intensyvumas (svečio nakvynė vienam gyventojui) joje buvo 19,4 %, tuo tarpu ES-27 vidurkis – 4,6 %. Apie 98 % atvykstančių turistų buvo linkę naudotis oro transportu, o ne jūrų transportu.

24

(25)  2007 m. kovo 7 d. Komisijos sprendimo 2007/300/EAPB (OL L 49, 2008 2 22, p. 25) 132 punktas.

25

(26)  Komisija pastebi, kad ankstesniuose restruktūrizavimo sprendimuose ji, vertindama pajėgumų sumažinimo, kaip išlyginamosios priemonės, tinkamumą, nedarė skirtumo tarp pelningos ir nepelningos veikos.

26

(27)  2006 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 3/05 (ex N 592/04 (ex PL 51/04)), kurią Lenkija ketina suteikti Fabryka Samochodow Osobowych S.A. (buvusi DAEWOO – FSO Motor S.A.) (OL L 187, 2007 7 19, p. 30); 2009 m. kovo 10 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 43/07 (ex N 64/07) ir C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04), kurią Lenkija suteikė liejyklai Huta Stalowa Wola S.A. (OL L 81, 2010 3 26, p. 1).

27

(28)  Sujungtos bylos T-228/99 ir T-233/99, 251 punktas.

28

(29)  Sprendimas sujungtose bylose T-228/99 T-233/99 Westdeutsche Landesbank GZ v Commission [2003] ECR II-435 et seqir, 245 pastraipa.

29

Westdeutsche Landesbank GZ v Commission [2003] ECR II-435 et seqir

(30)  Sujungtos bylos T-228/99 ir T-233/99, 255 punktas.

30

(31)  Byla C-482/99 France v. Commission [2002] ECR I-4397, 71 punktas.

31

(32)  Sujungtos bylos T-228/99 ir T-233/99, 246 punktas. Žr. taip pat bylą T-16/96, Cityflyer Express vs. Commission, [1998] ECR II-757, 76 punktas.

32

Cityflyer Express vs. Commission

(33)  Byla C-124/10P, Commission v EDF, 2012 m. birželio 5 d. sprendimas, 85 punktas.

33

---