# Eiropas Savienības L 20/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.020.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 20 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 23. janvāris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.020.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 20

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 23. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2013/40/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2010. gada 10. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses | 1 |
| Pamatnolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses | 2 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 49/2013 (2013. gada 22. janvāris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1284/2009 par dažu ierobežojošu pasākumu noteikšanu attiecībā uz Gvinejas Republiku | 25 |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 50/2013 (2013. gada 22. janvāris), ar ko īsteno 16. panta 2. punktu Regulā (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā | 29 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 51/2013 (2013. gada 16. janvāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 152/2009 attiecībā uz analīzes metodēm, lai noteiktu dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas barības oficiālajai kontrolei (
  1
  ) | 33 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 52/2013 (2013. gada 22. janvāris), ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIb pielikumu attiecībā uz pusdzirkstošo vīnu, gāzētu pusdzirkstošo vīnu un rektificētu koncentrētu vīnogu misu | 44 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 53/2013 (2013. gada 22. janvāris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku | 46 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 54/2013 (2013. gada 22. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 48 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/41/KĀDP |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums EUCAP NESTOR/1/2013 (2013. gada 11. janvāris), ar ko izveido Atbalstītāju komiteju Eiropas Savienības misijai saistībā ar reģiona jūras spēku izveidi Āfrikas ragā (EUCAP NESTOR) | 50 |
| | | 2013/42/KĀDP |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums EUCAP NESTOR/2/2013 (2013. gada 11. janvāris), ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu Eiropas Savienības misijā saistībā ar reģiona jūras spēku izveidi Āfrikas ragā (EUCAP NESTOR) | 52 |
| | * | Padomes Lēmums 2013/43/KĀDP (2013. gada 22. janvāris) par turpmākām Savienības darbībām, saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju atbalstot ieroču tirdzniecības līguma sarunas | 53 |
| | * | Padomes Lēmums 2013/44/KĀDP (2013. gada 22. janvāris), ar ko groza Lēmumu 2010/96/KĀDP par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā, un pagarina tā piemērošanu | 57 |
| | * | Padomes Lēmums 2013/45/KĀDP (2013. gada 22. janvāris), ar ko groza Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā | 60 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums 2013/46/KĀDP (2013. gada 22. janvāris), ar ko īsteno Lēmumu 2010/788/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku | 65 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2013/40/ES

*

Padomes Lēmums (2010. gada 10. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses

1

Pamatnolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses

2

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) Nr. 49/2013 (2013. gada 22. janvāris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1284/2009 par dažu ierobežojošu pasākumu noteikšanu attiecībā uz Gvinejas Republiku

25

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 50/2013 (2013. gada 22. janvāris), ar ko īsteno 16. panta 2. punktu Regulā (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

29

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 51/2013 (2013. gada 16. janvāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 152/2009 attiecībā uz analīzes metodēm, lai noteiktu dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas barības oficiālajai kontrolei (
  1
  )

1

33

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 52/2013 (2013. gada 22. janvāris), ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIb pielikumu attiecībā uz pusdzirkstošo vīnu, gāzētu pusdzirkstošo vīnu un rektificētu koncentrētu vīnogu misu

44

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 53/2013 (2013. gada 22. janvāris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku

46

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 54/2013 (2013. gada 22. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

48

LĒMUMI

2013/41/KĀDP

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums EUCAP NESTOR/1/2013 (2013. gada 11. janvāris), ar ko izveido Atbalstītāju komiteju Eiropas Savienības misijai saistībā ar reģiona jūras spēku izveidi Āfrikas ragā (EUCAP NESTOR)

EUCAP NESTOR

50

2013/42/KĀDP

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums EUCAP NESTOR/2/2013 (2013. gada 11. janvāris), ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu Eiropas Savienības misijā saistībā ar reģiona jūras spēku izveidi Āfrikas ragā (EUCAP NESTOR)

EUCAP NESTOR

52

*

Padomes Lēmums 2013/43/KĀDP (2013. gada 22. janvāris) par turpmākām Savienības darbībām, saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju atbalstot ieroču tirdzniecības līguma sarunas

53

*

Padomes Lēmums 2013/44/KĀDP (2013. gada 22. janvāris), ar ko groza Lēmumu 2010/96/KĀDP par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā, un pagarina tā piemērošanu

57

*

Padomes Lēmums 2013/45/KĀDP (2013. gada 22. janvāris), ar ko groza Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

60

*

Padomes Īstenošanas lēmums 2013/46/KĀDP (2013. gada 22. janvāris), ar ko īsteno Lēmumu 2010/788/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 23.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 20/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 20/1

---

PADOMES LĒMUMS

(2010. gada 10. maijs)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses

(2013/40/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 212. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2008. gada 7. maijā pilnvaroja Eiropas Komisiju risināt sarunas par pamatnolīgumu ar Korejas Republiku, turpmāk “nolīgums”. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 7. maijā pilnvaroja Eiropas Komisiju risināt sarunas par pamatnolīgumu ar Korejas Republiku, turpmāk “nolīgums”.

| (2) | Sarunas tika pabeigtas, un nolīgums tika parafēts 2009. gada 14. oktobrī. |
| --- | --- |

(2)

Sarunas tika pabeigtas, un nolīgums tika parafēts 2009. gada 14. oktobrī.

| (3) | Nolīgums būtu jāparaksta un jāpiemēro provizoriski, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk, |
| --- | --- |

(3)

Nolīgums būtu jāparaksta un jāpiemēro provizoriski, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta Pamatnolīguma parakstīšana starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.

Nolīguma teksts pievienots šim lēmumam.

2. pants

Nolīgumu piemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas vajadzīgās procedūras, lai tas varētu stāties spēkā. Provizoriskā piemērošana sākas pirmā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad puses ir paziņojušas viena otrai par provizoriskajai piemērošanai vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

3. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.

4. pants

Šis lēmums stājas spēka tā pieņemšanas dienā.

5. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2010. gada 10. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ASHTON

---

PAMATNOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”,

un

BEĻĢIJAS KARALISTE,

BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

ČEHIJAS REPUBLIKA,

DĀNIJAS KARALISTE,

VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

IGAUNIJAS REPUBLIKA,

ĪRIJA,

GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

SPĀNIJAS KARALISTE,

FRANCIJAS REPUBLIKA,

ITĀLIJAS REPUBLIKA,

KIPRAS REPUBLIKA,

LATVIJAS REPUBLIKA,

LIETUVAS REPUBLIKA,

LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

UNGĀRIJAS REPUBLIKA,

MALTA,

NĪDERLANDES KARALISTE,

AUSTRIJAS REPUBLIKA,

POLIJAS REPUBLIKA,

PORTUGĀLES REPUBLIKA,

RUMĀNIJA,

SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

SOMIJAS REPUBLIKA,

ZVIEDRIJAS KARALISTE,

LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību līgumslēdzējas puses, turpmāk “dalībvalstis”,

no vienas puses, un

KOREJAS REPUBLIKA,

no otras puses,

turpmāk “Puses”,

ŅEMOT VĒRĀ tradicionālās draudzības saites un ciešās vēsturiskās, politiskās un ekonomiskās saiknes, kas tās vieno,

ATGĀDINOT Tirdzniecības un sadarbības pamatnolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, kas tika parakstīts Luksemburgā 1996. gada 28. oktobrī un stājās spēkā 2001. gada 1. aprīlī,

PATUROT PRĀTĀ paātrināto procesu, kurā Eiropas Savienība iegūst pati savu identitāti ārpolitikā, kā arī drošības un tiesiskuma jomā,

APZINOTIES Korejas Republikas pieaugošo nozīmi un atbildību, ko tā uzņemas starptautiskajā sabiedrībā,

UZSVEROT to attiecību visaptverošo raksturu un nepārtrauktu centienu nozīmību, lai saglabātu vispārēju saskanību,

APLIECINOT vēlēšanos uzturēt un attīstīt regulāru politisko dialogu, kura pamatā ir kopīgas vērtības un centieni,

IZSAKOT kopīgo gribu izvērst savas attiecības nostiprinātas partnerības līmenī, tostarp politikas, ekonomikas, sociālajā un kultūras jomā,

APŅĒMĪBĀ nostiprināt, padziļināt un dažādot attiecības abpusēju interešu jomās divpusējā, reģionālā un globālā līmenī un pamatojoties uz vienlīdzību, suverenitātes ievērošanu, nediskrimināciju un savstarpēju izdevīgumu,

VĒLREIZ APLIECINOT Pušu stingru atbalstu demokrātijas principiem un cilvēktiesībām, kas noteiktas ANO Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos attiecīgos starptautiskos cilvēktiesību dokumentos, kā arī tiesiskuma un labas pārvaldības principiem,

VĒLREIZ APLIECINOT apņemšanos cīnīties pret starptautiskas nozīmes smagiem noziegumiem un pārliecību par to, ka ir jānodrošina efektīva kriminālvajāšana starptautiskas nozīmes smagu noziegumu gadījumā gan valstu līmenī, gan pastiprinot pasaules mēroga sadarbību,

UZSKATOT, ka terorisms ir drauds pasaules drošībai, un vēloties pastiprināt dialogu un sadarbību cīņā pret terorismu saskaņā ar attiecīgiem starptautiskiem dokumentiem, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1373, un vēlreiz apliecinot, ka cilvēktiesību ievērošana un tiesiskums ir cīņas pret terorismu galvenais pamats,

ATZĪSTOT, ka masu iznīcināšanas ieroču izplatīšana un to piegādes līdzekļi ir nopietns drauds starptautiskajai drošībai, atzīstot starptautiskās kopienas apņemšanos cīnīties pret šādu izplatību, kas pausta, pieņemot attiecīgas starptautiskas konvencijas un Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijas, jo īpaši Rezolūciju Nr. 1540, un vēloties stiprināt dialogu un sadarbību šajā jomā,

ATZĪSTOT vajadzību pastiprināt sadarbību tiesiskuma, brīvības un drošības jomā,

ATGĀDINOT šajā saistībā, ka tajos Nolīguma noteikumos, kas ir Līguma par Eiropas Savienības darbību III daļas V sadaļas darbības jomā, paredzēts, ka Apvienotā Karaliste un Īrija uzskatāmas par atsevišķām līgumslēdzējām pusēm un nevis par Eiropas Savienības daļu, līdz kamēr Apvienotā Karaliste vai Īrija paziņo Korejas Republikai, ka tā ir uzņēmusies saistības kā Eiropas Savienības daļa saskaņā ar Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un tas pats attiecas uz Dāniju saskaņā ar attiecīgo protokolu, kas pievienots minētajiem Līgumiem,

ATZĪSTOT vēlēšanos sekmēt ilgtspējīgu attīstību ekonomikas, sociālajā un vides dimensijā,

IZSAKOT apņemšanos nodrošināt vides aizsardzību augstā līmenī un apņemšanos sadarboties klimata pārmaiņu apkarošanā,

ATGĀDINOT atbalstu godīgai globalizācijai, kā arī mērķim panākt pilnīgu un produktīvu nodarbinātību un pienācīgu darbu visiem,

ATZĪSTOT Pušu savstarpējās tirdzniecības un ieguldījumu plūsmu uzplaukumu, pamatojoties uz globālu, uz noteikumiem balstītu tirdzniecības sistēmu Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) aizbildnībā,

VĒLOTIES nodrošināt nosacījumus Pušu savstarpējās tirdzniecības un ieguldījumu ilgtspējīgam pieaugumam un attīstībai abpusēji izdevīgā veidā, ka arī sekmēt to, inter alia, izveidojot brīvās tirdzniecības zonu,

ŅEMOT VĒRĀ vajadzību īstenot kopīgus centienus, lai risinātu tādas globālas problēmas kā terorisms, starptautiskas nozīmes smagi noziegumi, masu iznīcināšanas līdzekļu izplatīšana un to piegādes līdzekļi, klimata pārmaiņas, energoapgādes nedrošība un resursu nepietiekamība, nabadzība un finanšu krīze,

APŅEMOTIES stiprināt sadarbību savstarpējo interešu nozarēs, jo īpaši tādās kā demokrātijas principu un cilvēktiesību ievērošanas sekmēšana, cīņa pret masu iznīcināšanas līdzekļu izplatīšanu; kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības apkarošana; pasākumi pret smagākajiem noziegumiem, kas skar starptautisko sabiedrību; terorisma apkarošana; sadarbība reģionālajās un starptautiskajās organizācijās; tirdzniecība un ieguldījumi; ekonomikas politikas dialogs; sadarbība uzņēmējdarbības jomā; nodokļi; muita; konkurences politika; informācijas sabiedrība; zinātne un tehnoloģija; enerģētika; transports; jūras transporta politika; patērētāju politika; veselība; nodarbinātība un sociālie jautājumi; vide un dabas resursi; klimata pārmaiņas; lauksaimniecība, lauku attīstība un mežsaimniecība; jūrniecība un zivsaimniecība; palīdzība attīstības jomā; kultūra, informācija, sakari, audiovizuālā joma un plašsaziņas līdzekļi; izglītība; tiesiskums; tiesiskā sadarbība; personas datu aizsardzība; migrācija; nelikumīgo narkotiku apkarošana; organizētās noziedzības un korupcijas apkarošana; nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošana; kibernoziedzības apkarošana; tiesībaizsardzība; tūrisms; pilsoniskā sabiedrība; publiskā pārvalde; statistika,

ATCEROTIES, cik svarīgi ir veicināt tieši iesaistīto personu un organizāciju dalību sadarbībā, jo īpaši uzņēmumu un tos pārstāvošo organizāciju dalību,

ATZĪSTOT, ka ir vēlams palielināt abu Pušu nozīmību un atpazīstamību vienai otras reģionos un veicināt cilvēku savstarpējos sakarus starp Pusēm,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

I   SADAĻA

PAMATS UN DARBĪBAS JOMA

1. pants

Sadarbības pamats

1.   Puses apliecina atbalstu demokrātijas principiem, cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kā arī tiesiskumam. Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos starptautiskos cilvēktiesību dokumentos, kuros atspoguļots tiesiskuma princips, noteikto demokrātijas principu un cilvēka pamattiesību un pamatbrīvību ievērošana ir abu Pušu iekšpolitikas un starptautiskās politikas pamatā un ir šā nolīguma būtisks elements.

2.   Puses apliecina Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu ievērošanu un atbalstu tajos izklāstītajām kopējām vērtībām.

3.   Puses vēlreiz apliecina apņemšanos sekmēt ilgtspējīgu attīstību visās tās dimensijās, veicināt ekonomikas izaugsmi, sniegt ieguldījumu starptautiski nolemtu attīstības mērķu sasniegšanā un sadarboties pasaules mēroga vides problēmu, jo īpaši klimata pārmaiņu jautājuma, risināšanā.

4.   Puses vēlreiz apliecina apņemšanos ievērot labas pārvaldības principus un cīnīties pret korupciju, jo īpaši ņemot vērā to starptautiskās saistības.

5.   Puses uzsver kopīgo atbalstu divpusējo attiecību visaptverošajam raksturam un vispārējas saskanības uzturēšanai šajā saistībā.

6.   Puses vienojas izvērst savas attiecības nostiprinātas partnerības līmenī un attīstīt sadarbības jomas divpusējā, reģionālā un pasaules līmenī.

7.   Tādēļ šā nolīguma, ko noslēgušas Puses, kurām ir kopējas vērtības un kuru starpā valda savstarpēja cieņa, īstenošanas pamatā ir dialoga, savstarpējas cieņas, vienlīdzīgas partnerības, daudzpusēju attiecību, vienprātības un starptautisko tiesību ievērošanas princips.

2. pants

Sadarbības mērķi

1.   Lai veicinātu sadarbību, Puses apņemas pastiprināt politisko dialogu un turpināt sekmēt ekonomiskās attiecības. Puses jo īpaši centīsies:

| a) | vienoties par turpmāku redzējumu partnerattiecību nostiprināšanai un kopīgu projektu izstrādi, lai īstenotu šo redzējumu; |
| --- | --- |

a)

vienoties par turpmāku redzējumu partnerattiecību nostiprināšanai un kopīgu projektu izstrādi, lai īstenotu šo redzējumu;

| b) | risināt regulārus politiskos dialogus; |
| --- | --- |

b)

risināt regulārus politiskos dialogus;

| c) | sekmēt kopīgus centienus visos attiecīgajos reģionālajos un starptautiskajos forumos un organizācijās, lai risinātu globālus jautājumus; |
| --- | --- |

c)

sekmēt kopīgus centienus visos attiecīgajos reģionālajos un starptautiskajos forumos un organizācijās, lai risinātu globālus jautājumus;

| d) | veicināt ekonomisku sadarbību savstarpējo interešu jomās, tostarp sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā, lai dažādotu tirdzniecību abpusēji izdevīgā veidā; |
| --- | --- |

d)

veicināt ekonomisku sadarbību savstarpējo interešu jomās, tostarp sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā, lai dažādotu tirdzniecību abpusēji izdevīgā veidā;

| e) | veicināt uzņēmumu sadarbību, atvieglojot ieguldījumus abās pusēs un sekmējot labāku savstarpējo izpratni; |
| --- | --- |

e)

veicināt uzņēmumu sadarbību, atvieglojot ieguldījumus abās pusēs un sekmējot labāku savstarpējo izpratni;

| f) | nostiprināt savstarpējo dalību sadarbības programmās, kas ir pieejamas otrai Pusei; |
| --- | --- |

f)

nostiprināt savstarpējo dalību sadarbības programmās, kas ir pieejamas otrai Pusei;

| g) | palielināt abu Pušu nozīmību un atpazīstamību vienai otras reģionos, izmantojot dažādus līdzekļus, tostarp kultūras apmaiņu, informācijas tehnoloģiju un izglītību; |
| --- | --- |

g)

palielināt abu Pušu nozīmību un atpazīstamību vienai otras reģionos, izmantojot dažādus līdzekļus, tostarp kultūras apmaiņu, informācijas tehnoloģiju un izglītību;

| h) | veicināt cilvēku savstarpējos sakarus un izpratni. |
| --- | --- |

h)

veicināt cilvēku savstarpējos sakarus un izpratni.

2.   Pamatojoties uz vispāratzīto partnerību un kopīgajām vērtībām, Puses vienojas attīstīt sadarbību un dialogu visos jautājumos, kas skar to kopīgās intereses. Puses jo īpaši centīsies:

| a) | stiprināt politisko dialogu un sadarbību, jo īpaši attiecībā uz cilvēktiesībām; masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu; kājnieku un vieglajiem ieročiem; smagākajiem noziegumiem, kas skar starptautisko sabiedrību; un terorisma apkarošanu; |
| --- | --- |

a)

stiprināt politisko dialogu un sadarbību, jo īpaši attiecībā uz cilvēktiesībām; masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu; kājnieku un vieglajiem ieročiem; smagākajiem noziegumiem, kas skar starptautisko sabiedrību; un terorisma apkarošanu;

| b) | stiprināt sadarbību visās ar tirdzniecību un ieguldījumiem saistītās savstarpējo interešu jomās un nodrošināt nosacījumus Pušu savstarpējās tirdzniecības un ieguldījumu ilgtspējīgam pieaugumam abpusēji izdevīgā veidā; |
| --- | --- |

b)

stiprināt sadarbību visās ar tirdzniecību un ieguldījumiem saistītās savstarpējo interešu jomās un nodrošināt nosacījumus Pušu savstarpējās tirdzniecības un ieguldījumu ilgtspējīgam pieaugumam abpusēji izdevīgā veidā;

| c) | stiprināt sadarbību ekonomiskās sadarbības jomā, jo īpaši attiecībā uz ekonomikas politikas dialogu; sadarbību uzņēmējdarbības jomā; nodokļiem; muitu; konkurences politiku; informācijas sabiedrību; zinātni un tehnoloģiju; enerģētiku; transportu; jūras transporta politiku; un patērētāju politiku; |
| --- | --- |

c)

stiprināt sadarbību ekonomiskās sadarbības jomā, jo īpaši attiecībā uz ekonomikas politikas dialogu; sadarbību uzņēmējdarbības jomā; nodokļiem; muitu; konkurences politiku; informācijas sabiedrību; zinātni un tehnoloģiju; enerģētiku; transportu; jūras transporta politiku; un patērētāju politiku;

| d) | stiprināt sadarbību ilgtspējīgas attīstības jomā, jo īpaši attiecībā uz veselību; nodarbinātību un sociālajiem jautājumiem; vidi un dabas resursiem; klimata pārmaiņām; lauksaimniecību, lauku attīstību un mežsaimniecību; jūrniecību un zivsaimniecību; un palīdzību attīstības jomā; |
| --- | --- |

d)

stiprināt sadarbību ilgtspējīgas attīstības jomā, jo īpaši attiecībā uz veselību; nodarbinātību un sociālajiem jautājumiem; vidi un dabas resursiem; klimata pārmaiņām; lauksaimniecību, lauku attīstību un mežsaimniecību; jūrniecību un zivsaimniecību; un palīdzību attīstības jomā;

| e) | stiprināt sadarbību tādās jomās kā kultūra, informācija, sakari, audiovizuālā joma un plašsaziņas līdzekļi, kā arī izglītības jomā; |
| --- | --- |

e)

stiprināt sadarbību tādās jomās kā kultūra, informācija, sakari, audiovizuālā joma un plašsaziņas līdzekļi, kā arī izglītības jomā;

| f) | stiprināt sadarbību tiesiskuma, brīvības un drošības jomā, jo īpaši attiecībā uz tiesiskumu; tiesisko sadarbību; personas datu aizsardzību; migrāciju; nelikumīgo narkotiku apkarošanu; organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanu; nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanu; kibernoziedzības apkarošanu; un tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

f)

stiprināt sadarbību tiesiskuma, brīvības un drošības jomā, jo īpaši attiecībā uz tiesiskumu; tiesisko sadarbību; personas datu aizsardzību; migrāciju; nelikumīgo narkotiku apkarošanu; organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanu; nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanu; kibernoziedzības apkarošanu; un tiesību aizsardzību;

| g) | stiprināt sadarbību citās kopējo interešu jomās, jo īpaši tādās kā tūrisms; pilsoniskā sabiedrība; publiskā pārvalde; un statistika. |
| --- | --- |

g)

stiprināt sadarbību citās kopējo interešu jomās, jo īpaši tādās kā tūrisms; pilsoniskā sabiedrība; publiskā pārvalde; un statistika.

II   SADAĻA

POLITISKAIS DIALOGS UN SADARBĪBA

3. pants

Politiskais dialogs

1.   Korejas Republika un Eiropas Savienība iedibina politisko dialogu, kura pamatā ir kopīgas vērtības un centieni. Šis dialogs noritēs saskaņā ar procedūrām, par kurām vienojušās Korejas Republika un Eiropas Savienība.

2.   Politiskā dialoga mērķis būs:

| a) | uzsvērt Pušu apņemšanos ievērot demokrātiju un cilvēktiesības, ka arī pamatbrīvības; |
| --- | --- |

a)

uzsvērt Pušu apņemšanos ievērot demokrātiju un cilvēktiesības, ka arī pamatbrīvības;

| b) | sekmēt starptautisko vai reģionālo konfliktu mierīgus risinājumus un Apvienoto Nāciju Organizācijas un citu starptautisku organizāciju stiprināšanu; |
| --- | --- |

b)

sekmēt starptautisko vai reģionālo konfliktu mierīgus risinājumus un Apvienoto Nāciju Organizācijas un citu starptautisku organizāciju stiprināšanu;

| c) | veicināt politiskas apspriedes par starptautiskās drošības jautājumiem, piemēram, ieroču kontroli un atbruņošanos, masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu un parasto ieroču starptautisko tālāknodošanu; |
| --- | --- |

c)

veicināt politiskas apspriedes par starptautiskās drošības jautājumiem, piemēram, ieroču kontroli un atbruņošanos, masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu un parasto ieroču starptautisko tālāknodošanu;

| d) | apspriest galvenos starptautiskos jautājumus, kas skar kopīgas intereses, pastiprinot attiecīgās informācijas apmaiņu gan abu Pušu starpā, gan starptautiskos forumos; |
| --- | --- |

d)

apspriest galvenos starptautiskos jautājumus, kas skar kopīgas intereses, pastiprinot attiecīgās informācijas apmaiņu gan abu Pušu starpā, gan starptautiskos forumos;

| e) | veicināt apspriedes jautājumos, kuros ir īpaši ieinteresētas Āzijas un Klusā okeāna reģiona un Eiropas reģiona valstis, lai sekmētu mieru, stabilitāti un labklājību abos reģionos. |
| --- | --- |

e)

veicināt apspriedes jautājumos, kuros ir īpaši ieinteresētas Āzijas un Klusā okeāna reģiona un Eiropas reģiona valstis, lai sekmētu mieru, stabilitāti un labklājību abos reģionos.

3.   Pušu dialogs notiks ar sakaru, apmaiņas un apspriežu starpniecību, jo īpaši šādos veidos:

| a) | galotņu sanāksmes vadītāju līmenī tiks rīkotas, kad vien Puses uzskatīs to par vajadzīgu; |
| --- | --- |

a)

galotņu sanāksmes vadītāju līmenī tiks rīkotas, kad vien Puses uzskatīs to par vajadzīgu;

| b) | ikgadējās apspriedes ministru līmenī tiks rīkotas, kad vien Puses par to vienosies; |
| --- | --- |

b)

ikgadējās apspriedes ministru līmenī tiks rīkotas, kad vien Puses par to vienosies;

| c) | informatīvās sanāksmes augstāko amatpersonu līmenī par galvenajiem notikumiem ārvalstīs un iekšzemē; |
| --- | --- |

c)

informatīvās sanāksmes augstāko amatpersonu līmenī par galvenajiem notikumiem ārvalstīs un iekšzemē;

| d) | nozaru dialogi par jautājumiem, kas skar kopīgas intereses; |
| --- | --- |

d)

nozaru dialogi par jautājumiem, kas skar kopīgas intereses;

| e) | Eiropas Parlamenta un Korejas Republikas Nacionālās asamblejas delegāciju apmaiņa. |
| --- | --- |

e)

Eiropas Parlamenta un Korejas Republikas Nacionālās asamblejas delegāciju apmaiņa.

4. pants

Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas apkarošana

1.   Puses uzskata, ka masu iznīcināšanas ieroču izplatīšana un to piegādes līdzekļi gan valstīm, gan nevalstiskiem dalībniekiem ir vieni no nopietnākajiem draudiem starptautiskajai stabilitātei un drošībai.

2.   Tādēļ Puses vienojas sadarboties un sniegt ieguldījumu masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas un to piegādes līdzekļu apkarošanā, pilnībā īstenojot savas atbilstošās esošās juridiskās saistības, kas attiecas uz atbruņošanos un ieroču neizplatīšanu, kā arī citus attiecīgus dokumentus, par kuriem Puses vienojušās. Puses vienojas, ka šis noteikums ir šā nolīguma būtisks elements.

3.   Puses arī vienojas sadarboties cīņā pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu un to piegādes līdzekļiem un sniegt šādu ieguldījumu:

| a) | veikt pasākumus, lai parakstītu vai ratificētu visus citus attiecīgos starptautiskos dokumentus, vai lai tiem pievienotos un tos pilnībā īstenotu; |
| --- | --- |

a)

veikt pasākumus, lai parakstītu vai ratificētu visus citus attiecīgos starptautiskos dokumentus, vai lai tiem pievienotos un tos pilnībā īstenotu;

| b) | izveidot efektīvu valsts eksporta kontroles sistēmu, lai novērstu masu iznīcināšanas ieroču un ar tiem saistītu preču un tehnoloģiju izplatīšanu, tostarp piemērojot galīgās izmantošanas kontroli un pienācīgas civilās un kriminālās sankcijas par eksporta kontroles pārkāpumiem. |
| --- | --- |

b)

izveidot efektīvu valsts eksporta kontroles sistēmu, lai novērstu masu iznīcināšanas ieroču un ar tiem saistītu preču un tehnoloģiju izplatīšanu, tostarp piemērojot galīgās izmantošanas kontroli un pienācīgas civilās un kriminālās sankcijas par eksporta kontroles pārkāpumiem.

4.   Puses vienojas, ka šos elementus papildinās un konsolidēs to politiskais dialogs.

5. pants

Kājnieku ieroči un vieglie ieroči

1.   Puses atzīst, ka kājnieku ieroču un vieglo ieroču, kā arī to munīcijas, nelikumīga ražošana, pārvadāšana un aprite, kā arī šo ieroču pārmērīga uzkrāšana, slikta pārvalde, neatbilstīgi nodrošinātas noliktavas un nekontrolēta izplatīšana joprojām nopietni apdraud mieru un starptautisko drošību.

2.   Puses vienojas īstenot attiecīgās saistības, lai apkarotu kājnieku ieroču un vieglo ieroču, kā arī to munīcijas, nelikumīgu tirdzniecību saskaņā ar starptautiskiem dokumentiem, tostarp ANO Rīcības programmu par kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un izskaušanu jebkādā izpausmē un Starptautisko instrumentu, ar kura palīdzību valstis varētu laikus un droši noteikt un izsekot nelikumīgus kājnieku ieročus un vieglos ieročus, kā arī saistības, kas izriet no ANO Drošības padomes rezolūcijām.

3.   Puses apņemas pasaules, reģionālā, apakšreģionālā un valsts līmenī sadarboties savos centienos atrisināt vieglo ieroču un kājnieku ieroču, kā arī to munīcijas nelikumīgas tirdzniecības jautājumus un nodrošināt šo centienu koordināciju, papildināmību un sinerģiju.

6. pants

Smagākie noziegumi, kas skar starptautisko sabiedrību

1.   Puses atkārtoti apstiprina, ka vissmagākie noziegumi, kas skar starptautisko sabiedrību kopumā, nedrīkst palikt nesodīti un ka ir jānodrošina efektīva kriminālvajāšana, veicot pasākumus gan valstu līmenī, gan pastiprinot starptautisko sadarbību, attiecīgos gadījumos iesaistot Starptautisko Krimināltiesu. Puses apņemas pilnībā atbalstīt Starptautiskās Krimināltiesas Romas Statūtu un saistītu dokumentu universālumu un integritāti.

2.   Puses vienojas, ka būtu lietderīgs savstarpējs dialogs par šiem jautājumiem.

7. pants

Sadarbība terorisma apkarošanā

1.   Vēlreiz apstiprinot terorisma apkarošanas nozīmi un saskaņā ar piemērojamām starptautiskām konvencijām, tostarp starptautiskiem tiesību aktiem humanitāro tiesību, cilvēktiesību un bēgļu tiesību jomā, kā arī Pušu attiecīgajiem normatīvajiem aktiem, un ņemot vērā ANO visaptverošo pretterorisma stratēģiju, kas iekļauta ANO Ģenerālās asamblejas 2006. gada 8. septembra Rezolūcijā Nr. 60/288, Puses vienojas sadarboties, lai novērstu un apturētu terora aktus.

2.   Puses to nodrošina, jo īpaši:

| a) | īstenojot ANO Drošības padomes rezolūcijas un savas attiecīgās saistības saskaņā ar citām starptautiskām konvencijām un dokumentiem; |
| --- | --- |

a)

īstenojot ANO Drošības padomes rezolūcijas un savas attiecīgās saistības saskaņā ar citām starptautiskām konvencijām un dokumentiem;

| b) | saskaņā ar starptautiskajiem un valstu tiesību aktiem apmainoties ar informāciju par teroristu grupām un to atbalsta tīkliem; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar starptautiskajiem un valstu tiesību aktiem apmainoties ar informāciju par teroristu grupām un to atbalsta tīkliem;

| c) | apmainoties ar viedokļiem par terorisma apkarošanas līdzekļiem un metodēm, tostarp tehniskās jomās un mācībās, un apmainoties ar pieredzi terorisma novēršanā; |
| --- | --- |

c)

apmainoties ar viedokļiem par terorisma apkarošanas līdzekļiem un metodēm, tostarp tehniskās jomās un mācībās, un apmainoties ar pieredzi terorisma novēršanā;

| d) | sadarbojoties starptautiskās vienprātības padziļināšanā par cīņu pret terorismu, tostarp attiecīgi sniedzot terora aktu juridisku definīciju, un jo īpaši darbojoties, lai panāktu vienošanos par visaptverošu konvenciju par starptautisko terorismu; |
| --- | --- |

d)

sadarbojoties starptautiskās vienprātības padziļināšanā par cīņu pret terorismu, tostarp attiecīgi sniedzot terora aktu juridisku definīciju, un jo īpaši darbojoties, lai panāktu vienošanos par visaptverošu konvenciju par starptautisko terorismu;

| e) | apmainoties ar atbilstošu labāko praksi cilvēktiesību aizsardzībā cīņā pret terorismu. |
| --- | --- |

e)

apmainoties ar atbilstošu labāko praksi cilvēktiesību aizsardzībā cīņā pret terorismu.

III   SADAĻA

SADARBĪBA REĢIONĀLAJĀS UN STARPTAUTISKAJĀS ORGANIZĀCIJĀS

8. pants

Sadarbība reģionālajās un starptautiskajās organizācijās

Puses apņemas sadarboties un apmainīties ar viedokļiem reģionālos un starptautiskos forumos un organizācijās, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijā, Starptautiskajā Darba organizācijā, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā (ESAO), PTO, Āzijas un Eiropas sanāksmē (ASEM) un ASEAN Reģionālajā forumā.

IV   SADAĻA

SADARBĪBA EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS JOMĀ

9. pants

Tirdzniecība un ieguldījumi

1.   Puses apņemas sadarboties, nodrošinot nosacījumus savstarpēji izdevīgas tirdzniecības un ieguldījumu ilgtspējīgam pieaugumam un attīstībai, kā arī veicinot to. Puses iesaistās dialogā un stiprina sadarbību visās ar tirdzniecību un ieguldījumiem saistītās savstarpējo interešu jomās, lai sekmētu ilgtspējīgas tirdzniecības un ieguldījumu plūsmas, novērstu un likvidētu šķēršļus tirdzniecībai un ieguldījumiem, kā arī attīstītu daudzpusējas tirdzniecības sistēmu.

2.   Tālab Puses īstenos sadarbību tirdzniecības un ieguldījumu jomā, vienojoties par brīvās tirdzniecības zonas izveidi. Iepriekšminētā vienošanās ir konkrēts nolīgums, ar kuru tiek īstenoti šā nolīguma noteikumi par tirdzniecību atbilstoši 43. panta nosacījumiem.

3.   Puses viena otru informē un apmainās ar viedokļiem par divpusējās un starptautiskās tirdzniecības attīstību, ieguldījumiem un saistītām stratēģijām un jautājumiem.

10. pants

Ekonomikas politikas dialogs

1.   Puses vienojas stiprināt savu iestāžu dialogu un veicināt informācijas un pieredzes apmaiņu par makroekonomikas stratēģijām un tendencēm.

2.   Puses vienojas stiprināt dialogu un sadarbību, lai uzlabotu grāmatvedības, revīzijas, uzraudzības un normatīvās sistēmas banku nozarē, apdrošināšanā un citās finanšu nozares jomās.

11. pants

Sadarbība uzņēmējdarbības jomā

1.   Puses, ņemot vērā to attiecīgās ekonomikas stratēģijas un mērķus, vienojas veicināt rūpniecības politikas sadarbību visās jomās, kas tiek uzskatītas par piemērotām, lai jo īpaši uzlabotu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) konkurētspēju, inter alia, izmantojot:

| a) | informācijas un pieredzes apmaiņu par pamatnosacījumu radīšanu MVU, lai uzlabotu to konkurētspēju, un par procedūrām saistībā ar MVU izveidi; |
| --- | --- |

a)

informācijas un pieredzes apmaiņu par pamatnosacījumu radīšanu MVU, lai uzlabotu to konkurētspēju, un par procedūrām saistībā ar MVU izveidi;

| b) | uzņēmēju savstarpējo kontaktu veicināšanu, kopīgu ieguldījumu atbalstīšanu un kopuzņēmumu un informācijas tīklu izveidi, jo īpaši izmantojot esošās programmas; |
| --- | --- |

b)

uzņēmēju savstarpējo kontaktu veicināšanu, kopīgu ieguldījumu atbalstīšanu un kopuzņēmumu un informācijas tīklu izveidi, jo īpaši izmantojot esošās programmas;

| c) | finanšu un mārketinga pieejamības veicināšanu, informācijas sniegšanu un inovācijas stimulēšanu; |
| --- | --- |

c)

finanšu un mārketinga pieejamības veicināšanu, informācijas sniegšanu un inovācijas stimulēšanu;

| d) | abu pušu MVU īstenoto darbību sekmēšanu; |
| --- | --- |

d)

abu pušu MVU īstenoto darbību sekmēšanu;

| e) | korporatīvās sociālās atbildības sekmēšanu un atbildīgas uzņēmējdarbības prakses, tostarp ilgtspējīga patēriņa un ražošanas, veicināšanu. |
| --- | --- |

e)

korporatīvās sociālās atbildības sekmēšanu un atbildīgas uzņēmējdarbības prakses, tostarp ilgtspējīga patēriņa un ražošanas, veicināšanu.

2.   Puses atvieglo attiecīgos sadarbības pasākumus, ko uzsākuši abu pušu privātie sektori.

12. pants

Nodokļi

Lai stiprinātu un attīstītu saimnieciskās darbības, vienlaikus ņemot vērā nepieciešamību izstrādāt pienācīgu regulējumu, Puses atzīst un uzņemas īstenot nodokļu jomā pārredzamības, informācijas apmaiņas un godīgas nodokļu konkurences principus. Tālab saskaņā ar attiecīgajām kompetencēm Puses uzlabos starptautisko sadarbību nodokļu jomā, atvieglos likumīgu nodokļu ieņēmumu iekasēšanu un izstrādās pasākumus iepriekšminēto principu efektīvai īstenošanai.

13. pants

Muita

Puses īsteno divpusēju un daudzpusēju sadarbību muitas jomā. Tālab tās jo īpaši apmainās ar pieredzi un izskata iespējas, kā vienkāršot procedūras, palielināt pārredzamību un attīstīt sadarbību. Tās arī cenšas panākt viedokļu konverģenci un vienotu rīcību attiecīgās starptautiskās sistēmās.

14. pants

Konkurences politika

1.   Puses sekmē godīgu konkurenci saimnieciskajās darbībās, pilnībā īstenojot savus konkurences tiesību aktus un noteikumus.

2.   Cenšoties sasniegt šā panta 1. punktā minēto mērķi un saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību cīņā pret darbībām, kas vērstas pret konkurenci, Puses apņemas sadarboties:

| a) | atzīstot konkurences tiesību un konkurences iestāžu nozīmību un cenšoties aktīvi īstenot tiesību aktus, lai izveidotu vidi godīgai konkurencei; |
| --- | --- |

a)

atzīstot konkurences tiesību un konkurences iestāžu nozīmību un cenšoties aktīvi īstenot tiesību aktus, lai izveidotu vidi godīgai konkurencei;

| b) | apmainoties ar informāciju un veicinot sadarbību starp konkurences iestādēm. |
| --- | --- |

b)

apmainoties ar informāciju un veicinot sadarbību starp konkurences iestādēm.

15. pants

Informācijas sabiedrība

1.   Atzīstot, ka informācijas un komunikāciju tehnoloģijas ir mūsdienīgas dzīves būtiski elementi un ļoti nozīmīgas ekonomikas un sociālajā attīstībā, Puses vienojas apmainīties ar viedokļiem par savām attiecīgajām stratēģijām šajā jomā.

2.   Sadarbība šajā jomā ir vērsta uz, inter alia:

| a) | viedokļu apmaiņu par dažādiem informācijas sabiedrības aspektiem, jo īpaši elektronisko sakaru politiku un regulējumu, tostarp universālajiem pakalpojumiem, licencēšanu un vispārējām atļaujām, privātumu un personas datu aizsardzību, un regulējošo iestāžu neatkarību un efektivitāti; |
| --- | --- |

a)

viedokļu apmaiņu par dažādiem informācijas sabiedrības aspektiem, jo īpaši elektronisko sakaru politiku un regulējumu, tostarp universālajiem pakalpojumiem, licencēšanu un vispārējām atļaujām, privātumu un personas datu aizsardzību, un regulējošo iestāžu neatkarību un efektivitāti;

| b) | pētniecības tīklu un pakalpojumu savienojamību un savstarpējo izmantojamību, tostarp reģionālā kontekstā; |
| --- | --- |

b)

pētniecības tīklu un pakalpojumu savienojamību un savstarpējo izmantojamību, tostarp reģionālā kontekstā;

| c) | jaunu informācijas un komunikāciju tehnoloģiju standartizāciju un izplatīšanu; |
| --- | --- |

c)

jaunu informācijas un komunikāciju tehnoloģiju standartizāciju un izplatīšanu;

| d) | Pušu sadarbības veicināšanu pētniecības jomā attiecībā uz informācijas un komunikāciju tehnoloģijām; |
| --- | --- |

d)

Pušu sadarbības veicināšanu pētniecības jomā attiecībā uz informācijas un komunikāciju tehnoloģijām;

| e) | informācijas un komunikāciju tehnoloģiju drošības jautājumiem un aspektiem, tostarp tiešsaistes drošības veicināšanu, kibernoziegumu apkarošanu un informācijas tehnoloģijas un visu veidu elektronisko plašsaziņas līdzekļu nelikumīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

e)

informācijas un komunikāciju tehnoloģiju drošības jautājumiem un aspektiem, tostarp tiešsaistes drošības veicināšanu, kibernoziegumu apkarošanu un informācijas tehnoloģijas un visu veidu elektronisko plašsaziņas līdzekļu nelikumīgu izmantošanu.

3.   Tiek veicināta uzņēmumu sadarbība.

16. pants

Zinātne un tehnoloģija

Puses veicina, attīsta un sekmē sadarbības pasākumus mierīgiem nolūkiem paredzētas zinātnes un tehnoloģijas jomā saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā.

17. pants

Enerģētika

1.   Puses atzīst enerģētikas nozares nozīmi ekonomikas un sociālajā attīstībā un savu attiecīgo kompetenču jomā cenšas stiprināt sadarbību šajā jomā, lai:

| a) | dažādotu energoresursu piegādes, lai stiprinātu energoapgādes drošību un attīstītu jaunus, ilgtspējīgus, inovatīvus un atjaunojamus enerģijas veidus, inter alia, biodegvielas un biomasu, vēja un saules enerģiju, kā arī hidroelektroenerģijas ražošanu; |
| --- | --- |

a)

dažādotu energoresursu piegādes, lai stiprinātu energoapgādes drošību un attīstītu jaunus, ilgtspējīgus, inovatīvus un atjaunojamus enerģijas veidus, inter alia, biodegvielas un biomasu, vēja un saules enerģiju, kā arī hidroelektroenerģijas ražošanu;

| b) | atbalstītu stratēģiju izstrādi, lai padarītu atjaunojamo enerģiju konkurētspējīgāku; |
| --- | --- |

b)

atbalstītu stratēģiju izstrādi, lai padarītu atjaunojamo enerģiju konkurētspējīgāku;

| c) | panāktu enerģijas racionālu izmantošanu, iesaistoties gan pieprasījuma, gan piedāvājuma pusei, veicinot energoefektivitāti enerģijas ražošanā, transportēšanā, sadalē un galapatēriņā; |
| --- | --- |

c)

panāktu enerģijas racionālu izmantošanu, iesaistoties gan pieprasījuma, gan piedāvājuma pusei, veicinot energoefektivitāti enerģijas ražošanā, transportēšanā, sadalē un galapatēriņā;

| d) | veicinātu tādas tehnoloģijas nodošanu, kura vērsta uz ilgtspējīgu enerģijas ražošanu un energoefektivitāti; |
| --- | --- |

d)

veicinātu tādas tehnoloģijas nodošanu, kura vērsta uz ilgtspējīgu enerģijas ražošanu un energoefektivitāti;

| e) | veicinātu spēju veidošanu un ieguldījumu sekmēšanu enerģētikas jomā, ņemot vērā pārredzamības, nediskriminācijas un atbilstības tirgum principus; |
| --- | --- |

e)

veicinātu spēju veidošanu un ieguldījumu sekmēšanu enerģētikas jomā, ņemot vērā pārredzamības, nediskriminācijas un atbilstības tirgum principus;

| f) | sekmētu konkurenci enerģijas tirgū; |
| --- | --- |

f)

sekmētu konkurenci enerģijas tirgū;

| g) | apmainītos viedokļiem par norisēm pasaules enerģijas tirgos, tostarp ietekmi uz jaunattīstības valstīm. |
| --- | --- |

g)

apmainītos viedokļiem par norisēm pasaules enerģijas tirgos, tostarp ietekmi uz jaunattīstības valstīm.

2.   Tālab Puses attiecīgi darbosies, lai veicinātu, jo īpaši ar esošo reģionālo un starptautisko sistēmu palīdzību, šādus sadarbības pasākumus:

| a) | sadarbība enerģētikas politikas veidošanā un ar enerģētikas stratēģijām saistītas informācijas apmaiņā; |
| --- | --- |

a)

sadarbība enerģētikas politikas veidošanā un ar enerģētikas stratēģijām saistītas informācijas apmaiņā;

| b) | informācijas apmaiņa par enerģijas tirgus, nozares un tehnoloģijas stāvokli un tendencēm; |
| --- | --- |

b)

informācijas apmaiņa par enerģijas tirgus, nozares un tehnoloģijas stāvokli un tendencēm;

| c) | kopīgi pētījumi un pētniecība; |
| --- | --- |

c)

kopīgi pētījumi un pētniecība;

| d) | tirdzniecības un ieguldījumu palielināšana enerģētikas nozarē. |
| --- | --- |

d)

tirdzniecības un ieguldījumu palielināšana enerģētikas nozarē.

18. pants

Transports

1.   Puses cenšas sadarboties visās attiecīgajās transporta politikas jomās, tostarp integrētā transporta politikā, lai uzlabotu preču apriti un pasažieru pārvietošanos, sekmējot jūras un aviācijas drošumu un drošību un vides aizsardzību, kā arī palielinot Pušu transporta sistēmu efektivitāti.

2.   Pušu sadarbības mērķis šajā jomā ir veicināt:

| a) | informācijas apmaiņu par Pušu attiecīgo transporta nozares politiku un praksi, īpaši attiecībā uz pilsētu, lauku, iekšzemes ūdensceļu, gaisa un jūras transportu, tai skaitā multimodālu transporta tīklu loģistiku, savstarpējo savienojamību un savietojamību, kā arī par ceļu, dzelzceļu, ostu un lidostu apsaimniekošanu; |
| --- | --- |

a)

informācijas apmaiņu par Pušu attiecīgo transporta nozares politiku un praksi, īpaši attiecībā uz pilsētu, lauku, iekšzemes ūdensceļu, gaisa un jūras transportu, tai skaitā multimodālu transporta tīklu loģistiku, savstarpējo savienojamību un savietojamību, kā arī par ceļu, dzelzceļu, ostu un lidostu apsaimniekošanu;

| b) | dialogu un kopīgu rīcību gaisa transporta nozarē savstarpējo interešu jomās, tostarp nolīgumu par gaisa transporta pakalpojumu noteiktiem aspektiem, kā arī attiecību un tehniskas sadarbības un turpmākas attīstības iespējām tādās jomās kā aviācijas drošība, drošums, vide, gaisa satiksmes pārvaldība, konkurences tiesību piemērošana un gaisa transporta nozare, lai atbalstītu regulējuma konverģenci un šķēršļu likvidēšanu uzņēmējdarbībai. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Puses izpētīs visaptverošākas sadarbības iespējas civilās aviācijas jomā; |
| --- | --- |

b)

dialogu un kopīgu rīcību gaisa transporta nozarē savstarpējo interešu jomās, tostarp nolīgumu par gaisa transporta pakalpojumu noteiktiem aspektiem, kā arī attiecību un tehniskas sadarbības un turpmākas attīstības iespējām tādās jomās kā aviācijas drošība, drošums, vide, gaisa satiksmes pārvaldība, konkurences tiesību piemērošana un gaisa transporta nozare, lai atbalstītu regulējuma konverģenci un šķēršļu likvidēšanu uzņēmējdarbībai. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Puses izpētīs visaptverošākas sadarbības iespējas civilās aviācijas jomā;

| c) | sadarbību, lai samazinātu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas transporta nozarē; |
| --- | --- |

c)

sadarbību, lai samazinātu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas transporta nozarē;

| d) | sadarbību starptautiskos forumos; |
| --- | --- |

d)

sadarbību starptautiskos forumos;

| e) | drošības, drošuma un piesārņojuma novēršanas standartu ievērošanu, īpaši attiecībā uz jūras transportu un aviāciju, atbilstoši attiecīgām starptautiskām konvencijām, kas piemērojamas abām Pusēm, tostarp sadarbību atbilstošos starptautiskos forumos, kuru mērķis ir nodrošināt starptautisko noteikumu labāku piemērošanu. |
| --- | --- |

e)

drošības, drošuma un piesārņojuma novēršanas standartu ievērošanu, īpaši attiecībā uz jūras transportu un aviāciju, atbilstoši attiecīgām starptautiskām konvencijām, kas piemērojamas abām Pusēm, tostarp sadarbību atbilstošos starptautiskos forumos, kuru mērķis ir nodrošināt starptautisko noteikumu labāku piemērošanu.

3.   Attiecībā uz civilo globālo satelītnavigāciju Puses sadarbosies atbilstoši Sadarbības nolīgumam civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses.

19. pants

Jūras transporta politika

1.   Puses apņemas īstenot virzību uz neierobežotu pieeju starptautiskajam jūras tirgum un satiksmei, balstoties uz godīgu komerciāli pamatotu konkurenci, saskaņā ar šā panta noteikumiem.

2.   Lai sasniegtu 1. punktā izvirzīto mērķi, Puses:

| a) | neievieš kravas dalīšanas nosacījumus turpmākos divpusējos nolīgumos ar trešām valstīm attiecībā uz jūras transporta pakalpojumiem, ieskaitot sauso un šķidro beztaras preču apgrozību un līnijpārvadājumus, un neuzsāk īstenot šādu kravas dalīšanas kārtību, ja tā pastāvējusi iepriekšējos divpusējos nolīgumos; |
| --- | --- |

a)

neievieš kravas dalīšanas nosacījumus turpmākos divpusējos nolīgumos ar trešām valstīm attiecībā uz jūras transporta pakalpojumiem, ieskaitot sauso un šķidro beztaras preču apgrozību un līnijpārvadājumus, un neuzsāk īstenot šādu kravas dalīšanas kārtību, ja tā pastāvējusi iepriekšējos divpusējos nolīgumos;

| b) | stājoties spēkā šim nolīgumam, atturas īstenot administratīvus, tehniskus un leģislatīvus pasākumus, kuri varētu radīt diskrimināciju starp dažādu Pušu valstspiederīgajiem vai uzņēmumiem starptautiskā jūras transporta pakalpojumu piegādes jomā; |
| --- | --- |

b)

stājoties spēkā šim nolīgumam, atturas īstenot administratīvus, tehniskus un leģislatīvus pasākumus, kuri varētu radīt diskrimināciju starp dažādu Pušu valstspiederīgajiem vai uzņēmumiem starptautiskā jūras transporta pakalpojumu piegādes jomā;

| c) | kuģiem, kurus izmanto otras Puses valstspiederīgie vai uzņēmumi, nodrošina ne mazāk labvēlīgu režīmu kā tas, ko nodrošina saviem kuģiem attiecībā uz piekļuvi ostām, kuras atvērtas starptautiskajai tirdzniecībai, šo ostu infrastruktūras un ostu palīgpakalpojumu izmantošanai, kā arī attiecībā uz saistītajām maksām un nodevām, muitas telpām, piestātņu sadalījumu un iekraušanas un izkraušanas iekārtām; |
| --- | --- |

c)

kuģiem, kurus izmanto otras Puses valstspiederīgie vai uzņēmumi, nodrošina ne mazāk labvēlīgu režīmu kā tas, ko nodrošina saviem kuģiem attiecībā uz piekļuvi ostām, kuras atvērtas starptautiskajai tirdzniecībai, šo ostu infrastruktūras un ostu palīgpakalpojumu izmantošanai, kā arī attiecībā uz saistītajām maksām un nodevām, muitas telpām, piestātņu sadalījumu un iekraušanas un izkraušanas iekārtām;

| d) | dod komerciālas klātbūtnes iespēju savā teritorijā otras Puses kuģniecības sabiedrībām, lai tās veiktu kuģniecības aģentūru darbības saskaņā ar uzņēmējdarbības nosacījumiem, kas nav mazāk labvēlīgi kā nosacījumi, kurus piemēro pašas uzņēmumiem vai jebkuras trešās valsts uzņēmumu meitasuzņēmumiem vai filiālēm, par pamatu ņemot labvēlīgākos nosacījumus. |
| --- | --- |

d)

dod komerciālas klātbūtnes iespēju savā teritorijā otras Puses kuģniecības sabiedrībām, lai tās veiktu kuģniecības aģentūru darbības saskaņā ar uzņēmējdarbības nosacījumiem, kas nav mazāk labvēlīgi kā nosacījumi, kurus piemēro pašas uzņēmumiem vai jebkuras trešās valsts uzņēmumu meitasuzņēmumiem vai filiālēm, par pamatu ņemot labvēlīgākos nosacījumus.

3.   Šajā pantā piekļuve starptautiskajam jūras tirgum ietver, inter alia, abu Pušu starptautiskā jūras transporta nodrošinātājiem tiesības organizēt tiešās piegādes transporta pakalpojumus, kas ietver pārvadājumus pa jūru, un tālab slēgt tiešus līgumus ar vietējiem transporta veidu, izņemot jūras transportu, nodrošinātājiem otras Puses teritorijā, neskarot piemērojamos valstspiederības ierobežojumus attiecībā uz preču vai pasažieru pārvadājumiem ar minētajiem citiem transporta veidiem.

4.   Šā panta noteikumi attiecas uz Eiropas Savienības uzņēmumiem un Korejas uzņēmumiem. No šā panta noteikumiem labumu gūs arī uzņēmumi, kuri veic uzņēmējdarbību ārpus Eiropas Savienības vai Korejas Republikas un kurus kontrolē kādas dalībvalsts vai Korejas Republikas valstspiederīgie, vai ja to kuģi ir reģistrēti attiecīgajā dalībvalstī vai Korejas Republikā saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem.

5.   Kuģniecības aģentūru darbības atļaujām Eiropas Savienībā un Korejas Republikā vajadzības gadījumā piemēro konkrētus nolīgumus.

6.   Puses risina dialogu jūras transporta politikas jomā.

20. pants

Patērētāju politika

Puses cenšas sadarboties patērētāju politikas jomā, lai nodrošinātu patērētāju aizsardzības augstu līmeni. Puses vienojas, ka sadarbība šajā jomā var ietvert, ciktāl iespējams, šādas darbības:

| a) | tiesību aktu par patērētāju tiesību aizsardzību atbilstības palielināšana, lai novērstu šķēršļus tirdzniecībai, vienlaikus nodrošinot patērētāju aizsardzības augstu līmeni; |
| --- | --- |

a)

tiesību aktu par patērētāju tiesību aizsardzību atbilstības palielināšana, lai novērstu šķēršļus tirdzniecībai, vienlaikus nodrošinot patērētāju aizsardzības augstu līmeni;

| b) | informācijas apmaiņas sekmēšana par patērētāju atbalsta sistēmām, tostarp tiesību aktiem par patērētāju aizsardzību, patēriņa preču nekaitīgumu, uz patērētājiem attiecināmu tiesību aktu īstenošanu, patērētāju izglītošanu un atbalstu, kā arī patērētāju tiesisko aizsardzību; |
| --- | --- |

b)

informācijas apmaiņas sekmēšana par patērētāju atbalsta sistēmām, tostarp tiesību aktiem par patērētāju aizsardzību, patēriņa preču nekaitīgumu, uz patērētājiem attiecināmu tiesību aktu īstenošanu, patērētāju izglītošanu un atbalstu, kā arī patērētāju tiesisko aizsardzību;

| c) | neatkarīgu pārtērētāju apvienību izveides un patērētāju interešu pārstāvju kontaktu veicināšana. |
| --- | --- |

c)

neatkarīgu pārtērētāju apvienību izveides un patērētāju interešu pārstāvju kontaktu veicināšana.

V   SADAĻA

SADARBĪBA ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS JOMĀ

21. pants

Veselība

1.   Puses vienojas rosināt savstarpēju sadarbību un informācijas apmaiņu veselības jomā un pārrobežu veselības problēmu efektīvā pārvaldībā.

2.   Puses cenšas veicināt informācijas apmaiņu un savstarpēju sadarbību, inter alia, šādos veidos:

| a) | informācijas apmaiņa par infekcijas slimību, tostarp pandēmiskās gripas, uzraudzību un par agrīno brīdināšanu un pretpasākumiem; |
| --- | --- |

a)

informācijas apmaiņa par infekcijas slimību, tostarp pandēmiskās gripas, uzraudzību un par agrīno brīdināšanu un pretpasākumiem;

| b) | informācijas apmaiņa par stratēģijām veselības jomā un plāniem sabiedrības veselības jomā; |
| --- | --- |

b)

informācijas apmaiņa par stratēģijām veselības jomā un plāniem sabiedrības veselības jomā;

| c) | informācijas apmaiņa par veselības veicināšanas stratēģijām, piemēram, pretsmēķēšanas kampaņām, aptaukošanās novēršanu un slimību kontroli; |
| --- | --- |

c)

informācijas apmaiņa par veselības veicināšanas stratēģijām, piemēram, pretsmēķēšanas kampaņām, aptaukošanās novēršanu un slimību kontroli;

| d) | iespējami plaša informācijas apmaiņa zāļu drošuma un apstiprināšanas jomā; |
| --- | --- |

d)

iespējami plaša informācijas apmaiņa zāļu drošuma un apstiprināšanas jomā;

| e) | iespējami plaša informācijas apmaiņa, kā arī kopīgi pētījumi pārtikas nekaitīguma jomā, piemēram, saistībā ar normatīvajiem aktiem attiecībā uz pārtiku, ārkārtas brīdinājumiem u. c.; |
| --- | --- |

e)

iespējami plaša informācijas apmaiņa, kā arī kopīgi pētījumi pārtikas nekaitīguma jomā, piemēram, saistībā ar normatīvajiem aktiem attiecībā uz pārtiku, ārkārtas brīdinājumiem u. c.;

| f) | sadarbība ar pētniecību un izstrādi saistītās jomās, piemēram, tādās kā progresīvas ārstniecības metodes un inovatīvas zāles retu slimību ārstēšanai; |
| --- | --- |

f)

sadarbība ar pētniecību un izstrādi saistītās jomās, piemēram, tādās kā progresīvas ārstniecības metodes un inovatīvas zāles retu slimību ārstēšanai;

| g) | informācijas apmaiņa un sadarbība attiecībā uz e-veselības politiku. |
| --- | --- |

g)

informācijas apmaiņa un sadarbība attiecībā uz e-veselības politiku.

3.   Puses cenšas veicināt starptautisko veselības nolīgumu, piemēram, Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu un Pamatkonvencijas par tabakas kontroli, īstenošanu.

22. pants

Nodarbinātība un sociālie jautājumi

1.   Puses vienojas sekmēt sadarbību nodarbinātības un sociālo jautājumu jomā, tostarp globalizācijas un demogrāfisko pārmaiņu kontekstā. Tiek īstenoti centieni veicināt sadarbību un informācijas un pieredzes apmaiņu nodarbinātības un darba jautājumos. Sadarbības jomas var ietvert reģionālo un sociālo kohēziju, sociālo integrāciju, sociālā nodrošinājuma sistēmas, mūžilgu prasmju pilnveidi, veselības aizsardzību un drošību darba vietā, dzimumu līdztiesību un pienācīgu darbu.

2.   Puses vēlreiz apstiprina nepieciešamību atbalstīt globalizācijas procesu, kas sniedz labumu visiem, un veicināt pilnīgu un produktīvu nodarbinātību un pienācīgu darbu kā ilgtspējīgas attīstības un nabadzības mazināšanas būtisku elementu.

3.   Puses vēlreiz apstiprina savas saistības ievērot, sekmēt un īstenot starptautiski atzītus darba un sociālos standartus, kas jo īpaši noteikti Starptautiskās Darba organizācijas Deklarācijā par pamattiesībām un principiem darbā.

4.   Sadarbības veidi var ietvert, inter alia, konkrētas programmas un projektus pēc savstarpējas vienošanās, kā arī dialogu, sadarbību un iniciatīvas savstarpēju interešu jautājumos divpusējā un daudzpusējā līmenī.

23. pants

Vide un dabas resursi

1.   Puses vienojas par nepieciešamību saglabāt un ilgtspējīgā veidā apsaimniekot dabas resursus un bioloģisko daudzveidību kā pamatu pašreizējo un nākamo paaudžu attīstībai.

2.   Puses cenšas turpināt un stiprināt sadarbību vides aizsardzībā, tostarp reģionālā kontekstā, jo īpaši attiecībā uz:

| a) | klimata pārmaiņām un energoefektivitāti; |
| --- | --- |

a)

klimata pārmaiņām un energoefektivitāti;

| b) | informētību par vides jautājumiem; |
| --- | --- |

b)

informētību par vides jautājumiem;

| c) | dalību daudzpusējos vides aizsardzības nolīgumos, tostarp nolīgumos par bioloģisko daudzveidību, bioloģisko drošību un Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām, un to īstenošanu; |
| --- | --- |

c)

dalību daudzpusējos vides aizsardzības nolīgumos, tostarp nolīgumos par bioloģisko daudzveidību, bioloģisko drošību un Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām, un to īstenošanu;

| d) | vides tehnoloģiju, produktu un pakalpojumu veicināšanu, tostarp vides pārvaldības sistēmām un vides marķējumu; |
| --- | --- |

d)

vides tehnoloģiju, produktu un pakalpojumu veicināšanu, tostarp vides pārvaldības sistēmām un vides marķējumu;

| e) | bīstamu vielu, bīstamu atkritumu un citu veidu atkritumu nelikumīgas pārrobežu aprites novēršanu; |
| --- | --- |

e)

bīstamu vielu, bīstamu atkritumu un citu veidu atkritumu nelikumīgas pārrobežu aprites novēršanu;

| f) | piekrastes un jūras vidi, tās saglabāšanu, piesārņojumu un degradācijas kontroli; |
| --- | --- |

f)

piekrastes un jūras vidi, tās saglabāšanu, piesārņojumu un degradācijas kontroli;

| g) | vietējo dalību vides aizsardzībā kā ilgtspējīgas attīstības būtisku elementu; |
| --- | --- |

g)

vietējo dalību vides aizsardzībā kā ilgtspējīgas attīstības būtisku elementu;

| h) | augsnes un zemes apsaimniekošanu; |
| --- | --- |

h)

augsnes un zemes apsaimniekošanu;

| i) | informācijas, speciālo zināšanu un prakses apmaiņu. |
| --- | --- |

i)

informācijas, speciālo zināšanu un prakses apmaiņu.

3.   Attiecīgi ņem vērā Pasaules samita par ilgtspējīgu attīstību iznākumu un atbilstīgu daudzpusēju nolīgumu par vidi īstenošanu.

24. pants

Klimata pārmaiņas

1.   Puses atzīst klimata pārmaiņu radītos vispārējos draudus pasaulei, kā arī nepieciešamību īstenot pasākumus, lai samazinātu emisiju apjomu nolūkā stabilizēt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu koncentrāciju atmosfērā tādā līmeni, kas novērstu bīstamu antropogēnu iejaukšanos klimata sistēmā. Savas atbilstošās kompetences jomā un neskarot diskusijas par klimata pārmaiņām citos forumos, kā, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām (UNFCCC), Puses veicina sadarbību šajā jomā. Šādas sadarbības mērķi ir:

| a) | cīnīties pret klimata pārmaiņām, par vispārējo mērķi izvirzot strauju pāreju uz sabiedrību ar zemu oglekļa emisiju līmeni, piemērojot valstīm atbilstošus mazināšanas un pielāgošanas darbības; |
| --- | --- |

a)

cīnīties pret klimata pārmaiņām, par vispārējo mērķi izvirzot strauju pāreju uz sabiedrību ar zemu oglekļa emisiju līmeni, piemērojot valstīm atbilstošus mazināšanas un pielāgošanas darbības;

| b) | iestāties par resursu efektīvu izmantojumu, inter alia, plaši izmantojot vislabākās pieejamās un ekonomiski dzīvotspējīgākās zemas oglekļa emisijas tehnoloģijas un mazināšanas un pielāgošanas standartus; |
| --- | --- |

b)

iestāties par resursu efektīvu izmantojumu, inter alia, plaši izmantojot vislabākās pieejamās un ekonomiski dzīvotspējīgākās zemas oglekļa emisijas tehnoloģijas un mazināšanas un pielāgošanas standartus;

| c) | apmainīties ar speciālajām zināšanām un informāciju par kvotu tirdzniecības sistēmu ieguvumiem un arhitektūru; |
| --- | --- |

c)

apmainīties ar speciālajām zināšanām un informāciju par kvotu tirdzniecības sistēmu ieguvumiem un arhitektūru;

| d) | sekmēt publiskā un privātā sektora finansēšanas instrumentus, tostarp tirgus mehānismus un publiskā un privātā sektora partnerības, kas varētu sniegt efektīvu atbalstu rīcībai cīņā pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

d)

sekmēt publiskā un privātā sektora finansēšanas instrumentus, tostarp tirgus mehānismus un publiskā un privātā sektora partnerības, kas varētu sniegt efektīvu atbalstu rīcībai cīņā pret klimata pārmaiņām;

| e) | sadarboties zemas oglekļa emisijas tehnoloģijas pētniecībā, izstrādē, izplatīšanā, izmantošanā un nodošanā, lai mazinātu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas, vienlaikus saglabājot ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

e)

sadarboties zemas oglekļa emisijas tehnoloģijas pētniecībā, izstrādē, izplatīšanā, izmantošanā un nodošanā, lai mazinātu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas, vienlaikus saglabājot ekonomikas izaugsmi;

| f) | vajadzības gadījumā apmainīties ar pieredzi un speciālajām zināšanām, novērojot un analizējot siltumnīcas efektu izraisošo gāzu ietekmi un izstrādājot mazināšanas un pielāgošanas programmas; |
| --- | --- |

f)

vajadzības gadījumā apmainīties ar pieredzi un speciālajām zināšanām, novērojot un analizējot siltumnīcas efektu izraisošo gāzu ietekmi un izstrādājot mazināšanas un pielāgošanas programmas;

| g) | vajadzības gadījumā atbalstīt jaunattīstības valstu īstenotās mazināšanas un pielāgošanas darbības, tostarp ar Kioto protokola elastīgo mehānismu starpniecību. |
| --- | --- |

g)

vajadzības gadījumā atbalstīt jaunattīstības valstu īstenotās mazināšanas un pielāgošanas darbības, tostarp ar Kioto protokola elastīgo mehānismu starpniecību.

2.   Tālab Puses vienojas pastiprināt dialogu un sadarbību politiskā, stratēģiskā un tehniskā līmenī.

25. pants

Lauksaimniecība, lauku attīstība un mežsaimniecība

Puses vienojas rosināt sadarbību lauksaimniecībā, lauku attīstībā un mežsaimniecībā. Puses apmainīsies ar informāciju un attīstīs sadarbību jo īpaši šādās jomās:

| a) | lauksaimniecības un mežsaimniecības politika, kā arī starptautiskās lauksaimniecības un mežsaimniecības perspektīvas kopumā; |
| --- | --- |

a)

lauksaimniecības un mežsaimniecības politika, kā arī starptautiskās lauksaimniecības un mežsaimniecības perspektīvas kopumā;

| b) | ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācija un aizsardzība; |
| --- | --- |

b)

ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācija un aizsardzība;

| c) | bioloģiskā ražošana; |
| --- | --- |

c)

bioloģiskā ražošana;

| d) | pētījumi lauksaimniecības un mežsaimniecības jomā; |
| --- | --- |

d)

pētījumi lauksaimniecības un mežsaimniecības jomā;

| e) | attīstības politika lauku apvidiem un jo īpaši lauksaimniecības nozaru diversifikācija un pārstrukturēšana; |
| --- | --- |

e)

attīstības politika lauku apvidiem un jo īpaši lauksaimniecības nozaru diversifikācija un pārstrukturēšana;

| f) | ilgtspējīga lauksaimniecība, mežsaimniecība un vides prasību iekļaušana lauksaimniecības politikā; |
| --- | --- |

f)

ilgtspējīga lauksaimniecība, mežsaimniecība un vides prasību iekļaušana lauksaimniecības politikā;

| g) | saikne starp lauksaimniecības, mežsaimniecības un vides, kā arī attīstības politiku lauku apvidiem; |
| --- | --- |

g)

saikne starp lauksaimniecības, mežsaimniecības un vides, kā arī attīstības politiku lauku apvidiem;

| h) | veicināšanas darbības lauksaimniecības pārtikas produktiem; |
| --- | --- |

h)

veicināšanas darbības lauksaimniecības pārtikas produktiem;

| i) | ilgtspējīga mežu apsaimniekošana, lai novērstu atmežošanu un veicinātu jaunu meža zemju veidošanu, tostarp pienācīgi ņemot vērā jaunattīstības valstu, kurās iegūst kokmateriālus, intereses. |
| --- | --- |

i)

ilgtspējīga mežu apsaimniekošana, lai novērstu atmežošanu un veicinātu jaunu meža zemju veidošanu, tostarp pienācīgi ņemot vērā jaunattīstības valstu, kurās iegūst kokmateriālus, intereses.

26. pants

Jūrniecība un zivsaimniecība

Puses rosina divpusēju un daudzpusēju sadarbību jūrniecības un zivsaimniecības jomā, jo īpaši ņemot vērā ilgtspējīgu un atbildīgu jūrniecības un zivsaimniecības attīstību un pārvaldību. Sadarbības jomas var ietvert:

| a) | informācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

a)

informācijas apmaiņu;

| b) | ilgtspējīgas un atbildīgas jūrniecības un zivsaimniecības ilgtermiņa politikas atbalstīšanu, tostarp piekrastes un jūras resursu saglabāšanu un apsaimniekošanu; un |
| --- | --- |

b)

ilgtspējīgas un atbildīgas jūrniecības un zivsaimniecības ilgtermiņa politikas atbalstīšanu, tostarp piekrastes un jūras resursu saglabāšanu un apsaimniekošanu; un

| c) | centienu veicināšanu, lai novērstu un apkarotu nelikumīgu, nereģistrētu un neregulētu zvejas praksi. |
| --- | --- |

c)

centienu veicināšanu, lai novērstu un apkarotu nelikumīgu, nereģistrētu un neregulētu zvejas praksi.

27. pants

Palīdzība attīstības jomā

1.   Puses vienojas apmainīties ar informāciju par savu attīstības palīdzības politiku, lai veidotu regulāru dialogu par šādas politikas mērķiem un attiecīgajām attīstības palīdzības programmām trešās valstīs. Tās izskata, cik lielā mērā ir iespējama intensīvāka sadarbība saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem un šo programmu īstenošanai piemērojamiem nosacījumiem.

2.   Puses vēlreiz apstiprina savu apņemšanos ievērot 2005. gada Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti un vienojas nostiprināt sadarbību ar mērķi vēl vairāk uzlabot veikumu attīstības jomā.

VI   SADAĻA

SADARBĪBA IZGLĪTĪBAS UN KULTŪRAS JOMĀ

28. pants

Sadarbība kultūras, informācijas, komunikāciju, plašsaziņas līdzekļu un audiovizuālajā jomā

1.   Puses vienojas veicināt sadarbību, lai palielinātu savstarpējo izpratni un zināšanas par to attiecīgo kultūru.

2.   Puses cenšas veikt pienācīgus pasākumus, lai sekmētu kultūras apmaiņu, kā arī īstenot kopīgas iniciatīvas šajā jomā.

3.   Puses vienojas cieši sadarboties attiecīgos starptautiskos forumos, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijā (UNESCO) un ASEM, lai īstenotu kopīgus mērķus un veicinātu kultūras daudzveidību, ievērojot noteikumus UNESCO Konvencijā par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu.

4.   Puses izskatīs līdzekļus, kā veicināt apmaiņu, sadarbību un dialogu attiecīgo iestāžu starpā plašsaziņas līdzekļu un audiovizuālajā jomā.

29. pants

Izglītība

1.   Puses atzīst izglītības un mācību izšķirīgo ieguldījumu tādu cilvēkresursu attīstībā, kas spēj piedalīties globālajā uz zināšanām balstītajā ekonomikā; un atzīst, ka tās ir kopīgi ieinteresētas sadarboties izglītības un mācību jomā.

2.   Saskaņā ar to savstarpējām interesēm un izglītības stratēģiju mērķiem Puses apņemas kopīgi atbalstīt atbilstošus sadarbības pasākumus izglītības, mācību un jaunatnes jomās, īpašu uzsvaru liekot uz augstāko izglītību. Šāda sadarbība jo īpaši var izpausties kā:

| a) | atbalsts kopīgiem sadarbības projektiem starp izglītības un mācību iestādēm Eiropas Savienībā un Korejas Republikā, lai sekmētu mācību programmu izstrādi, kopīgas studiju programmas un studentu mobilitāti; |
| --- | --- |

a)

atbalsts kopīgiem sadarbības projektiem starp izglītības un mācību iestādēm Eiropas Savienībā un Korejas Republikā, lai sekmētu mācību programmu izstrādi, kopīgas studiju programmas un studentu mobilitāti;

| b) | dialogs, pētījumi un informācijas un zinātības apmaiņa izglītības politikas jomā; |
| --- | --- |

b)

dialogs, pētījumi un informācijas un zinātības apmaiņa izglītības politikas jomā;

| c) | studentu, augstāko mācību iestāžu akadēmiskā un administratīvā personāla, kā arī jaunatnes darbinieku apmaiņa, tostarp ar Erasmus Mundus programmas starpniecību; |
| --- | --- |

c)

studentu, augstāko mācību iestāžu akadēmiskā un administratīvā personāla, kā arī jaunatnes darbinieku apmaiņa, tostarp ar Erasmus Mundus programmas starpniecību;

| d) | sadarbība izglītības nozarēs, kas skar kopējas intereses. |
| --- | --- |

d)

sadarbība izglītības nozarēs, kas skar kopējas intereses.

VII   SADAĻA

SADARBĪBA TIESISKUMA, BRĪVĪBAS UN DROŠĪBAS JOMĀ

30. pants

Tiesiskums

Īstenojot sadarbību tiesiskuma, brīvības un drošības jomā, Puses īpašu nozīmi piešķir tam, lai tiktu veicināts tiesiskums, tostarp tiesu neatkarība, tiesu pieejamība un tiesības uz taisnīgu tiesu.

31. pants

Tiesiskā sadarbība

1.   Puses vienojas attīstīt tiesu iestāžu sadarbību civillietās un komerclietās, jo īpaši attiecībā uz daudzpusējo konvenciju par tiesu iestāžu sadarbību civillietās ratifikāciju un īstenošanu, ieskaitot Hāgas starptautisko privāttiesību konferences konvencijas starptautiskās tiesiskās sadarbības un tiesvedības, ka arī bērnu aizsardzības jomā.

2.   Puses vienojas sekmēt un rosināt civilu un privātu komerciālu strīdu atrisināšanu šķīrējtiesā, ja vien tas ir iespējams saskaņā ar piemērojamiem starptautiskiem dokumentiem.

3.   Attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās Puses centīsies pastiprināt vienošanās par savstarpējo tiesisko palīdzību un personu izdošanu. Tas vajadzības gadījumā ietvertu pievienošanos attiecīgajiem starptautiskajiem ANO dokumentiem, tostarp Starptautiskās Krimināltiesas Romas Statūtiem, kas minēti šā nolīguma 6. pantā.

32. pants

Personas datu aizsardzība

1.   Puses vienojas sadarboties, lai uzlabotu personas datu aizsardzības līmeni līdz visaugstākajiem starptautiskajiem standartiem, piemēram, līmenim, kas iekļauts Apvienoto Nāciju Organizācijas Pamatnostādnēs par elektronisko personas datu datņu noteikumiem (ANO Ģenerālās Asamblejas 1990. gada 14. decembra Rezolūcija 45/95).

2.   Sadarbība personas datu aizsardzības jomā var ietvert, inter alia, informācijas un speciālo zināšanu apmaiņu.

33. pants

Migrācija

1.   Puses vienojas nostiprināt un pastiprināt sadarbību tādās jomās kā nelikumīga migrācija, cilvēku kontrabanda un cilvēku tirdzniecība, kā arī migrācijas jautājumu iekļaušana valstu ekonomikas un sociālās attīstības stratēģijās migrantu izcelsmes apgabaliem.

2.   Sadarbojoties nelikumīgas imigrācijas novēršanas un kontroles nolūkā, Puses vienojas uzņemt atpakaļ savus valstspiederīgos, kuri nelikumīgi uzturas otras Puses teritorijā. Tālab Puses nodrošinās saviem valstspiederīgajiem atbilstošus personas dokumentus, kas paredzēti šādiem mērķiem. Ja rodas šaubas par valstspiederību, Puses vienojas identificēt savus iespējamos valstspiederīgos.

3.   Puses cenšas vajadzības gadījumā noslēgt nolīgumu, kurā reglamentētas konkrētās saistības to valstspiederīgo atpakaļuzņemšanai. Tas attieksies arī uz nosacījumiem saistībā ar citu valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem.

34. pants

Nelikumīgo narkotiku apkarošana

1.   Saskaņā ar to attiecīgajiem normatīvajiem aktiem Puses centīsies mazināt nelikumīgo narkotiku piegādi un kontrabandu, un pieprasījumu pēc tām, kā arī to ietekmi uz narkotiku lietotājiem un sabiedrību kopumā, un panākt narkotisko un psihotropo vielu nelikumīgā ražošanā izmantoto prekursoru novirzīšanas efektīvāku novēršanu. Savā sadarbībā Puses nodrošina visaptverošas un līdzsvarotas pieejas izmantošanu šā mērķa sasniegšanā, piemērojot legālā tirgus noteikumus un efektīvu rīcību un koordināciju starp kompetentajām iestādēm, tostarp veselības, izglītības, sociālajām, tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm.

2.   Puses vienojas par sadarbības līdzekļiem šo mērķu sasniegšanai. Pasākumus pamato ar vispārēji pieņemtiem principiem, kas ir saskaņā ar attiecīgajām starptautiskajām konvencijām, Politisko deklarāciju un Īpašo deklarāciju par pamatprincipiem narkotiku pieprasījuma samazināšanai, kas apstiprināta Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 20. īpašajā sesijā par narkotikām 1998. gada jūnijā.

35. pants

Organizētās noziedzības un korupcijas apkarošana

Puses vienojas sadarboties un dot savu ieguldījumu cīņā pret organizēto, ekonomisko un finanšu noziedzību un korupciju, viltošanu un nelikumīgiem darījumiem, pilnībā ievērojot Pušu spēkā esošās savstarpējās starptautiskās saistības šajā jomā, tostarp attiecībā uz efektīvu sadarbību tādu līdzekļu atgūšanā, kas iegūti korupcijas rezultātā. Puses veicina ANO Konvencijas par starptautisko organizēto noziedzību un tās papildprotokolu, kā arī ANO Pretkorupcijas konvencijas īstenošanu.

36. pants

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošana

1.   Puses vienojas par vajadzību strādāt un sadarboties, lai novērstu, ka to finanšu sistēmas tiek izmantotas tādu līdzekļu legalizēšanai, kas iegūti jebkādās kriminālsodāmās darbībās, tostarp narkotiku kontrabandā un korupcijā, kā arī terorisma finansēšanā. Šī sadarbība ietver arī noziedzīgi iegūtu līdzekļu atgūšanu.

2.   Puses var apmainīties ar būtisko informāciju saskaņā ar Pušu attiecīgajiem tiesību aktiem un pieņemt atbilstīgus standartus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai, kas līdzvērtīgi standartiem, kurus ir pieņēmušas šajā jomā iesaistītās starptautiskās struktūras, piemēram Finanšu darījumu darba grupa nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai (FATF).

37. pants

Kibernoziedzības apkarošana

1.   Puses stiprinās sadarbību, lai novērstu un apkarotu augsto tehnoloģiju noziegumus, kibernoziegumus un elektroniskos noziegumus, kā arī ar terorismu saistīta satura izplatīšanu internetā, savstarpēji apmainoties ar informāciju un praktisko pieredzi atbilstīgi attiecīgo valstu tiesību aktiem savas atbildības robežās.

2.   Puses apmainīsies ar informāciju tādās jomās kā kibernoziegumu izmeklētāju izglītība un mācības, kibernoziegumu izmeklēšana un digitālā kriminālistika.

38. pants

Sadarbība tiesībaizsardzībā

Puses vienojas īstenot tiesībaizsardzības iestāžu, aģentūru un dienestu sadarbību, kā arī sniegt ieguldījumu Pusēm kopīgu starptautiskās noziedzības draudu novēršanā un pārtraukšanā. Tiesībaizsardzības iestāžu, aģentūru un dienestu sadarbība var izpausties kā savstarpēja palīdzība izmeklēšanā, izmeklēšanas metožu apmaiņa, tiesībaizsardzības personāla kopīga izglītošana un mācības, kā arī jebkāda cita veida kopīgas darbības un palīdzība, par ko Puses var savstarpēji vienoties.

VIII   SADAĻA

SADARBĪBA CITĀS JOMĀS

39. pants

Tūrisms

Puses apņemas izveidot sadarbību tūrisma jomā, lai uzlabotu savstarpējo izpratni un veicinātu tūrisma līdzsvarotu un ilgtspējīgu attīstību.

Šī sadarbība var jo īpaši izpausties kā:

| a) | informācijas apmaiņa kopējo interešu jautājumos saistībā ar tūrismu; |
| --- | --- |

a)

informācijas apmaiņa kopējo interešu jautājumos saistībā ar tūrismu;

| b) | tūrisma pasākumu rīkošana; |
| --- | --- |

b)

tūrisma pasākumu rīkošana;

| c) | apmaiņa tūrisma jomā; |
| --- | --- |

c)

apmaiņa tūrisma jomā;

| d) | sadarbība kultūras mantojuma saglabāšanas un pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

d)

sadarbība kultūras mantojuma saglabāšanas un pārvaldības jomā;

| e) | sadarbība tūrisma vadībā. |
| --- | --- |

e)

sadarbība tūrisma vadībā.

40. pants

Pilsoniskā sabiedrība

Puses atzīst organizētas pilsoniskās sabiedrības nozīmi un potenciālo ieguldījumu dialogā un sadarbības procesā saskaņā ar šo nolīgumu un vienojas veicināt efektīvu dialogu ar organizētu pilsonisko sabiedrību un tās efektīvu dalību.

41. pants

Publiskā pārvalde

Pamatojoties uz līdzšinējiem centieniem un ievērojot publiskās pārvaldes modernizāciju, puses vienojas sadarboties pieredzes un labākās prakses apmaiņā šādās jomās:

| a) | organizatoriskās efektivitātes uzlabošana; |
| --- | --- |

a)

organizatoriskās efektivitātes uzlabošana;

| b) | iestāžu efektivitātes uzlabošana pakalpojumu sniegšanā; |
| --- | --- |

b)

iestāžu efektivitātes uzlabošana pakalpojumu sniegšanā;

| c) | publisko līdzekļu pārredzamas pārvaldības un atbildības nodrošināšana; |
| --- | --- |

c)

publisko līdzekļu pārredzamas pārvaldības un atbildības nodrošināšana;

| d) | tiesiskās un institucionālās struktūras uzlabošana; |
| --- | --- |

d)

tiesiskās un institucionālās struktūras uzlabošana;

| e) | stratēģiju izstrāde un īstenošana. |
| --- | --- |

e)

stratēģiju izstrāde un īstenošana.

42. pants

Statistika

1.   Puses attīsta un stiprina sadarbību statistikas jautājumos, tādējādi sniedzot ieguldījumu, lai sasniegtu ilgtermiņa mērķi – nodrošināt savlaicīgus, starptautiski salīdzināmus un ticamus statistikas datus. Ir sagaidāms, ka ilgtspējīgas, efektīvas un profesionāli neatkarīgas statistikas sistēmas sniegs informāciju, kas attiecas uz Pušu pilsoņiem, uzņēmumiem un lēmumu pieņēmējiem, dodot tiem iespēju pieņemt apzinātus lēmumus. Puses, inter alia, apmainās ar informāciju un speciālām zināšanām un attīsta sadarbību, ņemot vērā jau uzkrāto pieredzi.

Sadarbības mērķi ir šādi:

| a) | abu Pušu statistikas sistēmu pakāpeniska saskaņošana; |
| --- | --- |

a)

abu Pušu statistikas sistēmu pakāpeniska saskaņošana;

| b) | Pušu datu apmaiņas noregulēšana, ņemot vērā attiecīgo starptautisko metožu piemērošanu; |
| --- | --- |

b)

Pušu datu apmaiņas noregulēšana, ņemot vērā attiecīgo starptautisko metožu piemērošanu;

| c) | statistikas personāla profesionālo spēju stiprināšana, lai tam ļautu piemērot attiecīgos statistikas standartus; |
| --- | --- |

c)

statistikas personāla profesionālo spēju stiprināšana, lai tam ļautu piemērot attiecīgos statistikas standartus;

| d) | Pušu pieredzes apmaiņas par statistikas zinātības attīstību veicināšana. |
| --- | --- |

d)

Pušu pieredzes apmaiņas par statistikas zinātības attīstību veicināšana.

2.   Sadarbības veidi var ietvert, inter alia, konkrētas programmas un projektus pēc savstarpējas vienošanās, kā arī dialogu, sadarbību un iniciatīvas savstarpēju interešu jautājumos divpusējā un daudzpusējā līmenī.

IX   SADAĻA

INSTITUCIONĀLĀ STRUKTŪRA

43. pants

Citi nolīgumi

1.   Ar šo tiek atcelts tirdzniecības un sadarbības pamatnolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, kas tika parakstīts Luksemburgā 1996. gada 28. oktobrī un stājās spēkā 2001. gada 1. aprīlī.

2.   Iepriekšminētais nolīgums tiek atjaunināts un aizstāts ar šo nolīgumu. Atsauces uz iepriekšminēto nolīgumu visos pārējos Pušu nolīgumos uzskata par atsaucēm uz šo nolīgumu.

3.   Puses var papildināt šo nolīgumu, noslēdzot konkrētus nolīgumus jebkurā sadarbības jomā, kas ir tā darbības jomā. Šādi konkrēti nolīgumi ir vispārējo divpusējo attiecību, ko reglamentē šis nolīgums, sastāvdaļa un kopējās institucionālās struktūras daļa.

4.   Esošos nolīgumus attiecībā uz konkrētām sadarbības jomām, kas ir šā nolīguma darbības jomā, tāpat uzskata par vispārējo divpusējo attiecību, ko reglamentē šis nolīgums, sastāvdaļu un par kopējās institucionālās struktūras daļu.

44. pants

Apvienotā komiteja

1.   Puses saskaņā ar šo nolīgumu izveido Apvienoto komiteju, kurā ir Eiropas Savienības Padomes locekļu pārstāvji un Eiropas Komisijas pārstāvji, no vienas puses, un Korejas Republikas pārstāvji, no otras puses.

2.   Apvienotajā Komitejā notiek apspriedes, lai sekmētu šā nolīguma īstenošanu un veicinātu tā vispārīgo mērķu sasniegšanu, kā arī uzturētu vispārēju saskanību attiecībās un nodrošinātu jebkura cita Pušu nolīguma pienācīgu darbību.

3.   Apvienotā komiteja:

| a) | nodrošina šā nolīguma pienācīgu darbību; |
| --- | --- |

a)

nodrošina šā nolīguma pienācīgu darbību;

| b) | uzrauga Pušu visaptverošo attiecību attīstību; |
| --- | --- |

b)

uzrauga Pušu visaptverošo attiecību attīstību;

| c) | attiecīgā gadījumā pieprasa informāciju no komitejām vai citām struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar citiem nolīgumiem, kuri ir daļa no kopējās institucionālās struktūras, un izskata visus to iesniegtos ziņojumus; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā pieprasa informāciju no komitejām vai citām struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar citiem nolīgumiem, kuri ir daļa no kopējās institucionālās struktūras, un izskata visus to iesniegtos ziņojumus;

| d) | apmainās viedokļiem un sniedz ierosinājumus par jebkādu jautājumu, kas skar to kopīgās intereses, tostarp par turpmāku rīcību un tās īstenošanai pieejamiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

d)

apmainās viedokļiem un sniedz ierosinājumus par jebkādu jautājumu, kas skar to kopīgās intereses, tostarp par turpmāku rīcību un tās īstenošanai pieejamiem līdzekļiem;

| e) | nosaka prioritātes saistībā ar šā nolīguma mērķiem; |
| --- | --- |

e)

nosaka prioritātes saistībā ar šā nolīguma mērķiem;

| f) | meklē piemērotus veidus tādu problēmu novēršanai, kas var rasties jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums; |
| --- | --- |

f)

meklē piemērotus veidus tādu problēmu novēršanai, kas var rasties jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums;

| g) | ar vienprātīgu lēmumu saskaņā ar 45. panta 3. punktu atrisina jebkuras domstarpības, kas rodas šā nolīguma piemērošanā un interpretācijā; |
| --- | --- |

g)

ar vienprātīgu lēmumu saskaņā ar 45. panta 3. punktu atrisina jebkuras domstarpības, kas rodas šā nolīguma piemērošanā un interpretācijā;

| h) | pārbauda visu informāciju par saistību neizpildi, ko iesniegusi kāda no Pusēm, un apspriežas ar otru Pusi, lai rastu abām Pusēm pieņemamu risinājumu saskaņā ar 45. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

h)

pārbauda visu informāciju par saistību neizpildi, ko iesniegusi kāda no Pusēm, un apspriežas ar otru Pusi, lai rastu abām Pusēm pieņemamu risinājumu saskaņā ar 45. panta 3. punktu.

4.   Apvienotā komiteja parasti sanāks reizi gadā pārmaiņus Briselē un Seulā. Komitejas ārkārtas sēdes sasauc pēc jebkuras Puses lūguma. Apvienoto komiteju pēc kārtas vada katra no Pusēm. Tā parasti tiekas augstāko amatpersonu līmenī.

45. pants

Īstenošanas kārtība

1.   Puses veic vispārējus vai konkrētus pasākumus, kas vajadzīgi to saistību izpildei saskaņā ar šo nolīgumu, un nodrošina to atbilstību šajā nolīgumā paredzētajiem mērķiem.

2.   Uz īstenošanu attiecas vienprātība un dialogs. Ja tomēr šā nolīguma piemērošanā vai interpretācijā rodas viedokļu atšķirība, viena vai otra Puse vēršas Apvienotajā Komitejā.

3.   Ja kāda Puse uzskata, ka otra Puse nav izpildījusi savas saistības atbilstīgi šim nolīgumam, tā var veikt piemērotus pasākumus saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Pirms šādas rīcības, izņemot īpašas steidzamības gadījumos, Puses iesniedz visu vajadzīgo informāciju Apvienotajai komitejai situācijas rūpīgai izmeklēšanai. Puses apspriežas ar Apvienoto komiteju, un, ja abas Puses piekrīt, šīs apspriedes var sekmēt ar Apvienotās komitejas iecelta vidutāja palīdzību.

4.   Īpašas steidzamības gadījumos par pasākumu tūlīt paziņo otrai Pusei. Pēc otras Puses pieprasījuma notiek apspriedes laikposmā līdz divdesmit (20) dienām. Pēc šā laikposma piemēro pasākumu. Šajā gadījumā otra Puse var pieprasīt šķīrējtiesas izskatīšanu saskaņā ar 46. pantu, lai pārbaudītu jebkuru pasākuma aspektu vai pamatojumu.

46. pants

Šķīrējtiesas procedūra

1.   Šķīrējtiesā ir trīs (3) šķīrējtiesneši. Katra no Pusēm ieceļ vienu šķīrējtiesnesi, un Apvienotā komiteja attiecīgi ieceļ trešo šķīrējtiesnesi četrpadsmit (14) dienās pēc tam, kad kāda no Pusēm ir pieprasījusi šķīrējtiesas izskatīšanu. Par vienas Puses šķīrējtiesneša iecelšanu tūlīt paziņo otrai Pusei rakstiski vai ar diplomātisko kanālu starpniecību. Šķīrējtiesneši nolēmumus pieņem ar balsu vairākumu. Šķīrējtiesneši cenšas panākt nolēmumu iespējami ātri un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā trīs (3) mēnešos no šķīrējtiesnešu iecelšanas dienas. Apvienotā komiteja vienojas par sīkākām procedūrām šķīrējtiesas procedūras ātrai norisei.

2.   Domstarpībās iesaistītajām Pusēm ir jāveic pasākumi, kas vajadzīgi šķīrējtiesnešu nolēmuma izpildei. Šķīrējtiesneši pēc pieprasījuma sniedz ieteikumus par to, kā īstenojams viņu nolēmums, lai atjaunotu šajā nolīgumā paredzēto tiesību un pienākumu līdzsvaru.

X   SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

47. pants

Definīcija

Šajā nolīgumā “Puses” nozīmē Eiropas Savienību vai tās dalībvalstis, vai Eiropas Savienību un tās dalībvalstis saskaņā ar to attiecīgajām pilnvarām, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses.

48. pants

Valsts drošība un informācijas izpaušana

Šajā nolīgumā neko nedrīkst interpretēt kā tādu, kas kādai no Pusēm paredz sniegt jebkādu informāciju, kuras izpaušanu tā uzskata par esošu pretrunā tās būtiskām drošības interesēm.

49. pants

Stāšanās spēkā, darbības ilgums un izbeigšana

1.   Šis nolīgums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses ir paziņojušas viena otrai, ka ir izpildītas šim mērķim nepieciešamās juridiskās procedūras.

2.   Neskarot 1. punktu, šo nolīgumu pirms tā stāšanās spēkā piemēro provizoriski. Provizoriskā piemērošana sākas pirmā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad Puses ir paziņojušas viena otrai par vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

3.   Šis nolīgums ir spēkā nenoteiktu laiku. Viena vai otra Puse var rakstiski informēt otru Pusi par tās nodomu denonsēt šo nolīgumu. Denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc paziņošanas.

50. pants

Paziņojumi

Paziņojumus saskaņā ar 49. pantu iesniedz, attiecīgi, Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam un Korejas Republikas Ārlietu un tirdzniecības ministrijai.

51. pants

Deklarācijas un pielikumi

Šajā nolīgumā iekļautās deklarācijas un pielikumi ir tā sastāvdaļa.

52. pants

Piemērošanas teritorija

Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienību, un saskaņā ar minētajā līgumā izklāstītajiem nosacījumiem, un, no otras puses, Korejas Republikas teritorijā.

53. pants

Autentiskie teksti

Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un korejiešu valodā un ir vienlīdz autentisks visās šajās valodās.

Съставено в Брюксел на десети май две хиляди и десета година.

Hecho en Bruselas, el diez de mayo de dos mil diez.

V Bruselu dne desátého května dva tisíce deset

Udfærdiget i Bruxelles den tiende maj to tusind og ti.

Geschehen zu Brüssel am zehnten Mai zweitausendzehn.

Kahe tuhande kümnenda aasta maikuu kümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα Μαΐου δύο χιλιάδες δέκα.

Done at Brussels on the tenth day of May in the year two thousand and ten.

Fait à Bruxelles, le dix mai deux mille dix.

Fatto a Bruxelles, addì dieci maggio duemiladieci.

Briselē, divtūkstoš desmitā gada desmitajā maijā.

Priimta du tūkstančiai dešimtų metų gegužės dešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizedik év május tizedik napján.

Magħmul fi Brussell, fl-għaxar jum ta' Mejju tas-sena elfejn u għaxra.

Gedaan te Brussel, de tiende mei tweeduizend tien.

Sporządzono w Brukseli dnia dziesiątego maja roku dwa tysiące dziesiątego.

Feito em Bruxelas, em dez de Maio de dois mil e dez.

Întocmit la Bruxelles, la zece mai douã mii zece.

V Bruseli dňa desiateho mája dvetisícdesať.

V Bruslju, dne desetega maja leta dva tisoč deset.

Tehty Brysselissä kymmenentenä päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattakymmenen.

Som skedde i Bryssel den tionde maj tjugohundratio.

Image

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

Image

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Република България

Image

Za Českou republiku

Image

På Kongeriget Danmarks vegne

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Għal Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Pentru România

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейския сьюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

Image

KOPĪGĀ INTERPRETĒJOŠĀ DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ 45. UN 46. PANTU

Pusēs pastāv demokrātiska valsts iekārta. Tās vēlas kopīgi strādāt, lai sekmētu to kopējo vērtību izplatīšanu pasaulē. Pušu nolīgums vēsta par to kopīgo apņemšanos veicināt demokrātiju, cilvēktiesības, ieroču neizplatīšanu un terorisma apkarošanu visā pasaulē. Tādēļ šā nolīguma, ko noslēgušas Puses, kuram ir kopējas vērtības, īstenošanas pamatā ir dialoga, savstarpējas cieņas, vienlīdzīgas partnerības, daudzpusēju attiecību, vienprātības un starptautisko tiesību ievērošanas princips.

Puses vienojas, ka šā nolīguma pareizas interpretēšanas un praktiskas piemērošanas nolūkā 45. panta 3. punktā minētais termins “piemēroti pasākumi” nozīmē pasākumus, kas ir samērīgi ar šajā nolīgumā paredzēto saistību nepildīšanu. Pasākumus var veikt attiecībā uz šo nolīgumu vai konkrētu nolīgumu, kas ietilpst kopējā institucionālajā struktūrā. Izvēloties pasākumus, prioritāte ir jāpiešķir tiem, kuri vismazāk traucē nolīgumu darbībai, ņemot vērā iespēju izmantot iekšējus risinājumus, ja tādi ir pieejami.

Šā nolīguma pareizas interpretācijas un praktiskās piemērošanas labad Puses vienojas, ka ar terminu “īpašas steidzamības gadījumi” nolīguma 45. panta 4. punktā saprot gadījumu, kad kāda no Pusēm izdarījusi būtisku nolīguma pārkāpumu. Būtisks pārkāpums ietver vai nu šā nolīguma noraidīšanu, kas no starptautisko tiesību vispārējo noteikumu viedokļa ir nesankcionēta, vai arī kāda nolīguma būtiskā elementa īpaši nopietnu un pamatīgu pārkāpumu. Puses izvērtē iespējamu 4. panta 2. punkta būtisku pārkāpumu, ņemot vērā attiecīgo starptautisko aģentūru oficiālo nostāju, ja tāda ir pieejama.

Attiecībā uz 46. pantu, ja pasākumi ir veikti attiecībā uz konkrētu nolīgumu, kas ietilpst kopējā institucionālajā struktūrā, jebkādas attiecīgas konkrētā nolīguma domstarpību izšķiršanas procedūras piemēro, ievērojot šķīrējtiesas nolēmuma īstenošanas procedūru gadījumos, kad šķīrējtiesneši nolemj, ka pasākums nav bijis pamatots vai samērīgs.

EIROPAS SAVIENĪBAS VIENPUSĒJĀ DEKLARĀCIJA PAR 12. PANTU

Dalībvalstu pilnvarotie un Korejas Republikas pilnvarotais ņem vērā šādu vienpusēju deklarāciju:

Eiropas Savienība deklarē, ka dalībvalstis uzņemas 12. pantā paredzētās saistības tikai tiktāl, ciktāl tās ir apņēmušās ievērot šos labas pārvaldības principus nodokļu jomā Eiropas Savienības līmenī.

---

REGULAS

| 23.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 20/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 20/25

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 49/2013

(2013. gada 22. janvāris),

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1284/2009 par dažu ierobežojošu pasākumu noteikšanu attiecībā uz Gvinejas Republiku

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 215. panta 1. un 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2012/665/KĀDP (2012. gada 26. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2010/638/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku (1),

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 1284/2009 (2) tika noteikti daži ierobežojoši pasākumi attiecībā uz Gvinejas Republiku saskaņā ar Padomes Kopējo nostāju 2009/788/KĀDP (3), ko vēlāk atcēla un aizstāja ar Padomes Lēmumu 2010/638/KĀDP (4), reaģējot uz drošības spēku īstenotajām politiskās demonstrācijas dalībnieku vardarbīgajām represijām Konakri 2009. gada 28. septembrī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 1284/2009 (2) tika noteikti daži ierobežojoši pasākumi attiecībā uz Gvinejas Republiku saskaņā ar Padomes Kopējo nostāju 2009/788/KĀDP (3), ko vēlāk atcēla un aizstāja ar Padomes Lēmumu 2010/638/KĀDP (4), reaģējot uz drošības spēku īstenotajām politiskās demonstrācijas dalībnieku vardarbīgajām represijām Konakri 2009. gada 28. septembrī.

| (2) | Padome 2012. gada 26. oktobrī pieņēma Lēmumu 2012/665/KĀDP, ar ko grozīja Lēmumu 2010/638/KĀDP attiecībā uz to pasākumu darbības jomu, kuri attiecas uz militāro ekipējumu un ekipējumu, kuru varētu izmantot iekšējās represijās. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2012. gada 26. oktobrī pieņēma Lēmumu 2012/665/KĀDP, ar ko grozīja Lēmumu 2010/638/KĀDP attiecībā uz to pasākumu darbības jomu, kuri attiecas uz militāro ekipējumu un ekipējumu, kuru varētu izmantot iekšējās represijās.

| (3) | Daži no šiem pasākumiem ir Līguma piemērošanas jomā, tādēļ to īstenošanai ir nepieciešamas Savienības līmeņa reglamentējošas darbības, jo īpaši lai nodrošinātu to, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs tos piemēro vienādi. |
| --- | --- |

(3)

Daži no šiem pasākumiem ir Līguma piemērošanas jomā, tādēļ to īstenošanai ir nepieciešamas Savienības līmeņa reglamentējošas darbības, jo īpaši lai nodrošinātu to, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs tos piemēro vienādi.

| (4) | Tādēļ Regula (ES) Nr. 1284/2009 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Regula (ES) Nr. 1284/2009 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Regulu (ES) Nr. 1284/2009 groza šādi:

| 1) | regulas 4. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktam pievieno šādus apakšpunktus:






  “g) | tādu sprāgstvielu un ar tām saistīta ekipējuma pārdošanu, piegādi, nodošanu vai eksportu, kas minēts I pielikuma 4. punktā un kas paredzēts vienīgi civilai lietošanai kalnrūpniecībā un ieguldījumiem infrastruktūrā, ar noteikumu, ka sprāgstvielu un ar tām saistītā ekipējuma glabāšanu un izmantošanu, un pakalpojumus kontrolē un pārbauda neatkarīga iestāde un ir noteikti saistīto pakalpojumu sniedzēji; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 4. pantu groza šādi:

a)

1. punktam pievieno šādus apakšpunktus:

“g)

tādu sprāgstvielu un ar tām saistīta ekipējuma pārdošanu, piegādi, nodošanu vai eksportu, kas minēts I pielikuma 4. punktā un kas paredzēts vienīgi civilai lietošanai kalnrūpniecībā un ieguldījumiem infrastruktūrā, ar noteikumu, ka sprāgstvielu un ar tām saistītā ekipējuma glabāšanu un izmantošanu, un pakalpojumus kontrolē un pārbauda neatkarīga iestāde un ir noteikti saistīto pakalpojumu sniedzēji;

| h) | finansējuma, finansiālas palīdzības, tehniskas palīdzības, brokeru pakalpojumu un citu pakalpojumu sniegšanu saistībā ar sprāgstvielām un ar tām saistīto ekipējumu, kas paredzēts vienīgi civilai lietošanai kalnrūpniecībā un ieguldījumiem infrastruktūrā, ar noteikumu, ka sprāgstvielu un ar tām saistītā ekipējuma glabāšanu un izmantošanu, un pakalpojumus kontrolē un pārbauda neatkarīga iestāde un ir noteikti saistīto pakalpojumu sniedzēji.”; |
| --- | --- |

h)

finansējuma, finansiālas palīdzības, tehniskas palīdzības, brokeru pakalpojumu un citu pakalpojumu sniegšanu saistībā ar sprāgstvielām un ar tām saistīto ekipējumu, kas paredzēts vienīgi civilai lietošanai kalnrūpniecībā un ieguldījumiem infrastruktūrā, ar noteikumu, ka sprāgstvielu un ar tām saistītā ekipējuma glabāšanu un izmantošanu, un pakalpojumus kontrolē un pārbauda neatkarīga iestāde un ir noteikti saistīto pakalpojumu sniedzēji.”;

| b) | pievieno šādu punktu:
  “3.   Attiecīgā dalībvalsts par nodomu piešķirt 1. punkta g) un h) apakšpunktā minēto atļauju vismaz divas nedēļas iepriekš informē pārējās dalībvalstis.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“3.   Attiecīgā dalībvalsts par nodomu piešķirt 1. punkta g) un h) apakšpunktā minēto atļauju vismaz divas nedēļas iepriekš informē pārējās dalībvalstis.”;

| 2) | regulas III pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

2)

regulas III pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 22. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. NOONAN

---

(1)  OV L 299, 27.10.2012., 45. lpp.

1

(2)  OV L 346, 23.12.2009., 26. lpp.

2

(3)  OV L 281, 28.10.2009., 7. lpp.

3

(4)  OV L 280, 26.10.2010., 10. lpp.

4

---

PIELIKUMS

“III PIELIKUMS

Tīmekļa vietnes ar informāciju par 4., 8., 9. pantā, 10. panta 1. punktā, 12. un 17. pantā minētajām kompetentajām iestādēm un adrese paziņojumu iesniegšanai Eiropas Komisijā

A.   Kompetentās iestādes katrā dalībvalstī

| | BEĻĢIJA
  http://www.diplomatie.be/eusanctions |
| --- | --- |

BEĻĢIJA

http://www.diplomatie.be/eusanctions

| | BULGĀRIJA
  http://www.mfa.bg/en/pages/135/index.html |
| --- | --- |

BULGĀRIJA

http://www.mfa.bg/en/pages/135/index.html

| | ČEHIJAS REPUBLIKA
  http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce |
| --- | --- |

ČEHIJAS REPUBLIKA

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

| | DĀNIJA
  http://um.dk/da/politik-og-diplomati/retsorden/sanktioner/ |
| --- | --- |

DĀNIJA

http://um.dk/da/politik-og-diplomati/retsorden/sanktioner/

| | VĀCIJA
  http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html |
| --- | --- |

VĀCIJA

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

| | IGAUNIJA
  http://www.vm.ee/est/kat_622/ |
| --- | --- |

IGAUNIJA

http://www.vm.ee/est/kat_622/

| | ĪRIJA
  http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519 |
| --- | --- |

ĪRIJA

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519

| | GRIEĶIJA
  http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html |
| --- | --- |

GRIEĶIJA

http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

| | SPĀNIJA
  http://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspx |
| --- | --- |

SPĀNIJA

http://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspx

| | FRANCIJA
  http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/ |
| --- | --- |

FRANCIJA

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

| | ITĀLIJA
  http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm |
| --- | --- |

ITĀLIJA

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm

| | KIPRA
  http://www.mfa.gov.cy/sanctions |
| --- | --- |

KIPRA

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

| | LATVIJA
  http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539 |
| --- | --- |

LATVIJA

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

| | LIETUVA
  http://www.urm.lt/sanctions |
| --- | --- |

LIETUVA

http://www.urm.lt/sanctions

| | LUKSEMBURGA
  http://www.mae.lu/sanctions |
| --- | --- |

LUKSEMBURGA

http://www.mae.lu/sanctions

| | UNGĀRIJA
  http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitikank/nemzetkozi_szankciok/ |
| --- | --- |

UNGĀRIJA

http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitikank/nemzetkozi_szankciok/

| | MALTA
  http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp |
| --- | --- |

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

| | NĪDERLANDE
  www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-vrede-en-veiligheid/sancties |
| --- | --- |

NĪDERLANDE

www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-vrede-en-veiligheid/sancties

| | AUSTRIJA
  http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version= |
| --- | --- |

AUSTRIJA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

| | POLIJA
  http://www.msz.gov.pl |
| --- | --- |

POLIJA

http://www.msz.gov.pl

| | PORTUGĀLE
  http://www.min-nestrangeiros.pt |
| --- | --- |

PORTUGĀLE

http://www.min-nestrangeiros.pt

| | RUMĀNIJA
  http://www.mae.ro/node/1548 |
| --- | --- |

RUMĀNIJA

http://www.mae.ro/node/1548

| | SLOVĒNIJA
  http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika_in_mednarodno_pravo/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/ |
| --- | --- |

SLOVĒNIJA

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika_in_mednarodno_pravo/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

| | SLOVĀKIJA
  http://www.foreign.gov.sk |
| --- | --- |

SLOVĀKIJA

http://www.foreign.gov.sk

| | SOMIJA
  http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet |
| --- | --- |

SOMIJA

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

| | ZVIEDRIJA
  http://www.ud.se/sanktioner |
| --- | --- |

ZVIEDRIJA

http://www.ud.se/sanktioner

| | APVIENOTĀ KARALISTE
  www.fco.gov.uk/competentauthorities |
| --- | --- |

APVIENOTĀ KARALISTE

www.fco.gov.uk/competentauthorities

B.   Adrese paziņojumu vai citas informācijas nosūtīšanai Eiropas Komisijai

| European Commission |
| --- |
| Service for Foreign Policy Instruments (FPI) |
| EEAS 02/309 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË”. |

European Commission

Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

EEAS 02/309

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË”.

---

| 23.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 20/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 20/29

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 50/2013

(2013. gada 22. janvāris),

ar ko īsteno 16. panta 2. punktu Regulā (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 204/2011 (2011. gada 2. marts) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā (1) un jo īpaši tās 16. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2011. gada 2. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 204/2011. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2011. gada 2. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 204/2011.

| (2) | Padome uzskata, ka vairs nav pamatojuma Regulas (ES) Nr. 204/2011 III pielikumā paturēt vienu vienību. |
| --- | --- |

(2)

Padome uzskata, ka vairs nav pamatojuma Regulas (ES) Nr. 204/2011 III pielikumā paturēt vienu vienību.

| (3) | No sarakstiem Regulas (ES) Nr. 204/2011 III pielikumā būtu jāsvītro viena persona, kas būtu jāiekļauj minētās regulas II pielikumā iekļautajos sarakstos. |
| --- | --- |

(3)

No sarakstiem Regulas (ES) Nr. 204/2011 III pielikumā būtu jāsvītro viena persona, kas būtu jāiekļauj minētās regulas II pielikumā iekļautajos sarakstos.

| (4) | Būtu jāatjaunina informācija par dažām personām, kuras ir iekļautas sarakstos Regulas (ES) Nr. 204/2011 II un III pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Būtu jāatjaunina informācija par dažām personām, kuras ir iekļautas sarakstos Regulas (ES) Nr. 204/2011 II un III pielikumā.

| (5) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 204/2011 II un III pielikums. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 204/2011 II un III pielikums.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 204/2011 II un III pielikumu groza tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 22. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. NOONAN

---

(1)  OV L 58, 3.3.2011., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 204/2011 II un III pielikumu groza šādi.

| 1) | II pielikumā






  a) | 1.–6. un 8.–12. ierakstu aizstāj ar šādiem:






  "1. | QADHAFI, Aisha Muammar

  Dzimšanas datums: 1978. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

  Muammar QADHAFI meita. Cieša saistība ar režīmu.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- | --- | --- |

1)

II pielikumā

a)

1.–6. un 8.–12. ierakstu aizstāj ar šādiem:

"1.

QADHAFI, Aisha Muammar

Dzimšanas datums: 1978. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Muammar QADHAFI meita. Cieša saistība ar režīmu.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 2. | QADHAFI, Hannibal Muammar

  Pases Nr.: B/002210. Dzimšanas datums: 20.09.1975. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

2.

QADHAFI, Hannibal Muammar

Pases Nr.: B/002210. Dzimšanas datums: 20.09.1975. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 3. | QADHAFI, Khamis Muammar

  Dzimšanas datums: 1978. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Demonstrāciju apspiešanā iesaistīto militāro vienību komandieris.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

3.

QADHAFI, Khamis Muammar

Dzimšanas datums: 1978. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Demonstrāciju apspiešanā iesaistīto militāro vienību komandieris.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 4. | QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

  Dzimšanas datums: 1942. gads. Dzimšanas vieta: Sirte, Lībija.
  Revolūcijas vadonis, Bruņoto spēku virspavēlnieks. Atbildīgs par rīkojumu apspiest demonstrācijas un par cilvēktiesību pārkāpumiem.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

4.

QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Dzimšanas datums: 1942. gads. Dzimšanas vieta: Sirte, Lībija.

Revolūcijas vadonis, Bruņoto spēku virspavēlnieks. Atbildīgs par rīkojumu apspiest demonstrācijas un par cilvēktiesību pārkāpumiem.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 5. | QADHAFI, Mutassim

  Dzimšanas datums: 1976. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.
  Nacionālās drošības padomnieks. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

5.

QADHAFI, Mutassim

Dzimšanas datums: 1976. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Nacionālās drošības padomnieks. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 6. | QADHAFI, Saif al-Islam

  Pases Nr.: B014995. Dzimšanas datums: 25.06.1972. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

  Qadhafi Foundation direktors. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Uzkurinoši publiski izteikumi, kas rosina uz vardarbību pret demonstrantiem.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: apcietinājumā Lībijā.
  ANO norādes datums: 26.02.2011." |
| --- | --- |

6.

QADHAFI, Saif al-Islam

Pases Nr.: B014995. Dzimšanas datums: 25.06.1972. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Qadhafi Foundation direktors. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Uzkurinoši publiski izteikumi, kas rosina uz vardarbību pret demonstrantiem.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: apcietinājumā Lībijā.

ANO norādes datums: 26.02.2011."

| "8. | JABIR, Abu Bakr Yunis, ģenerālmajors
  Dzimšanas datums: 1952. gads. Dzimšanas vieta: Jalo, Lībija.
  Aizsardzības ministrs. Vispārēja atbildība par bruņoto spēku darbībām.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

"8.

JABIR, Abu Bakr Yunis, ģenerālmajors

Dzimšanas datums: 1952. gads. Dzimšanas vieta: Jalo, Lībija.

Aizsardzības ministrs. Vispārēja atbildība par bruņoto spēku darbībām.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 9. | MATUQ, Matuq Mohammed

  Dzimšanas datums: 1956. gads. Dzimšanas vieta: Khoms, Lībija.
  Sabiedrisko pakalpojumu ministrs. Režīma augsta amatpersona. Saistība ar Revolucionārajām komitejām. Ir bijis iesaistīts disidentu apspiešanā un vardarbībā.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: nav zināms, iespējams, sagūstīts.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

9.

MATUQ, Matuq Mohammed

Dzimšanas datums: 1956. gads. Dzimšanas vieta: Khoms, Lībija.

Sabiedrisko pakalpojumu ministrs. Režīma augsta amatpersona. Saistība ar Revolucionārajām komitejām. Ir bijis iesaistīts disidentu apspiešanā un vardarbībā.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: nav zināms, iespējams, sagūstīts.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 10. | QADHAFI, Mohammed Muammar

  Dzimšanas datums: 1970. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

10.

QADHAFI, Mohammed Muammar

Dzimšanas datums: 1970. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 11. | QADHAFI, Saadi

  Pases Nr.: a) 014797, b) 524521. Dzimšanas datums: a) 27.05.1973., b) 01.01.1975. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.
  Īpašo spēku komandieris. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Demonstrāciju apspiešanā iesaistīto militāro vienību komandieris.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Nigēra.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

11.

QADHAFI, Saadi

Pases Nr.: a) 014797, b) 524521. Dzimšanas datums: a) 27.05.1973., b) 01.01.1975. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Īpašo spēku komandieris. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Demonstrāciju apspiešanā iesaistīto militāro vienību komandieris.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Nigēra.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 12. | QADHAFI, Saif al-Arab

  Dzimšanas datums: 1982. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.
  ANO norādes datums: 26.02.2011." |
| --- | --- |

12.

QADHAFI, Saif al-Arab

Dzimšanas datums: 1982. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.

ANO norādes datums: 26.02.2011."

| b) | pievieno šādu ierakstu:






  "14. | AL-BARASSI, Safia Farkash

  Dzimšanas datums: 1952. gads. Dzimšanas vieta: Al Bayda, Lībija.
  Kopš 1970. gada precējusies ar Muammar QADHAFI. Pieder ievērojama personīgā bagātība, kas varētu tikt izmantota režīma vajadzībām. Viņas māsa Fatima FARKASH ir precējusies ar ABDALLAH SANUSSI, Lībijas militārās izlūkošanas vadītāju.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.
  ANO norādes datums: 24.06.2011." |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu ierakstu:

"14.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Dzimšanas datums: 1952. gads. Dzimšanas vieta: Al Bayda, Lībija.

Kopš 1970. gada precējusies ar Muammar QADHAFI. Pieder ievērojama personīgā bagātība, kas varētu tikt izmantota režīma vajadzībām. Viņas māsa Fatima FARKASH ir precējusies ar ABDALLAH SANUSSI, Lībijas militārās izlūkošanas vadītāju.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.

ANO norādes datums: 24.06.2011."

| 2) | III pielikumā






  a) | sadaļā "Personas" 6. un 26. ierakstu aizstāj ar šādiem: | Uzvārds, vārds | Informācija identificēšanai | Pamatojums | Sarakstā iekļaušanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. | AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed | Revolucionāro komiteju koordinācijas biroja vadītājs.
  Pases Nr.: B010574.
  Dzimšanas datums: 01.07.1950.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: cietums Tunisijā. | Revolucionārās komitejas ir iesaistītas vardarbībā pret demonstrantiem. | 28.02.2011. |
| 26. | AL KUNI, Amid Husain, pulkvedis | Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Lībijas dienvidi. | Ghat (Dienvidlībija) pārvaldnieks. Tieši iesaistīts algotņu vervēšanā. | 12.04.2011. |

2)

III pielikumā

a)

sadaļā "Personas" 6. un 26. ierakstu aizstāj ar šādiem:

Uzvārds, vārds

Informācija identificēšanai

Pamatojums

Sarakstā iekļaušanas datums

6.

AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed

Revolucionāro komiteju koordinācijas biroja vadītājs.

Pases Nr.: B010574.

Dzimšanas datums: 01.07.1950.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: cietums Tunisijā.

Revolucionārās komitejas ir iesaistītas vardarbībā pret demonstrantiem.

28.02.2011.

26.

AL KUNI, Amid Husain, pulkvedis

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Lībijas dienvidi.

Ghat (Dienvidlībija) pārvaldnieks. Tieši iesaistīts algotņu vervēšanā.

12.04.2011.

| b) | sadaļā "Personas" svītro 10. ierakstu (AL-BARASSI, Safia Farkash); |
| --- | --- |

b)

sadaļā "Personas" svītro 10. ierakstu (AL-BARASSI, Safia Farkash);

| c) | sadaļā "Vienības" svītro 50. ierakstu (Organisation for Development of Administrative Centres (ODAC)). |
| --- | --- |

c)

sadaļā "Vienības" svītro 50. ierakstu (Organisation for Development of Administrative Centres (ODAC)).

---

| 23.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 20/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 20/33

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 51/2013

(2013. gada 16. janvāris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 152/2009 attiecībā uz analīzes metodēm, lai noteiktu dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas barības oficiālajai kontrolei

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (1), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulas (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus par dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksi, kontroli un izskaušanu (2), 7. panta 1. punktā paredzēts, ka atgremotājus ir aizliegts barot ar proteīniem, kas iegūti no dzīvniekiem. Šo aizliegumu saskaņā ar minētās regulas IV pielikumu attiecina arī uz dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, un ierobežo attiecībā uz šo dzīvnieku barošanu ar dzīvnieku izcelsmes produktiem. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulas (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus par dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksi, kontroli un izskaušanu (2), 7. panta 1. punktā paredzēts, ka atgremotājus ir aizliegts barot ar proteīniem, kas iegūti no dzīvniekiem. Šo aizliegumu saskaņā ar minētās regulas IV pielikumu attiecina arī uz dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, un ierobežo attiecībā uz šo dzīvnieku barošanu ar dzīvnieku izcelsmes produktiem.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulas (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (3), 11. panta 1. punktā aizliegta kādas sauszemes dzīvnieku sugas (izņemot kažokzvēru) barošana ar pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas atvasinātas no tās pašas sugas dzīvnieku ķermeņiem vai ķermeņa daļām, kā arī zivjaudzētavās audzētu zivju barošana ar pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas atvasinātas no tās pašas sugas zivjaudzētavās audzētu zivju ķermeņiem vai ķermeņa daļām. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulas (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (3), 11. panta 1. punktā aizliegta kādas sauszemes dzīvnieku sugas (izņemot kažokzvēru) barošana ar pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas atvasinātas no tās pašas sugas dzīvnieku ķermeņiem vai ķermeņa daļām, kā arī zivjaudzētavās audzētu zivju barošana ar pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām, kas atvasinātas no tās pašas sugas zivjaudzētavās audzētu zivju ķermeņiem vai ķermeņa daļām.

| (3) | Komisijas 2009. gada 27. janvāra Regulas (EK) Nr. 152/2009, ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes barības oficiālajai kontrolei (4), VI pielikumā izklāstītas analīzes metodes, lai noteiktu dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas barības oficiālajai kontrolei. Mikroskopiskā metode, kas pašlaik ir vienīgā apstiprinātā metode, lai noteiktu dzīvnieku izcelsmes proteīnu klātbūtni barībā, ļauj konstatēt, vai klātesošās sastāvdaļas ir radušās no sauszemes dzīvniekiem vai no zivīm, taču ar to nevar pietiekami precīzi noteikt barībā esošo dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu daudzumu, un tādēļ šo metodi nevajadzētu izmantot šādā nolūkā. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2009. gada 27. janvāra Regulas (EK) Nr. 152/2009, ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes barības oficiālajai kontrolei (4), VI pielikumā izklāstītas analīzes metodes, lai noteiktu dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas barības oficiālajai kontrolei. Mikroskopiskā metode, kas pašlaik ir vienīgā apstiprinātā metode, lai noteiktu dzīvnieku izcelsmes proteīnu klātbūtni barībā, ļauj konstatēt, vai klātesošās sastāvdaļas ir radušās no sauszemes dzīvniekiem vai no zivīm, taču ar to nevar pietiekami precīzi noteikt barībā esošo dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu daudzumu, un tādēļ šo metodi nevajadzētu izmantot šādā nolūkā.

| (4) | ES references laboratorija attiecībā uz dzīvnieku proteīniem barībā apstiprināja jaunu dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu noteikšanas metodi, kas balstīta uz polimerāzes ķēdes reakciju (PĶR). Ar dalībvalstu valsts references laboratorijām rīkots īstenojamības pētījums pierādīja, ka jaunā metode ir pietiekami uzticama, lai to izmantotu kā oficiālās kontroles metodi Savienībā. Šī jaunā metode ļauj noteikt dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu klātbūtni barībā, kā arī identificēt šo sastāvdaļu izcelsmes sugu. Regulās (EK) Nr. 999/2001 un (EK) Nr. 1069/2009 noteikto barošanas aizliegumu pareizas īstenošanas kontrolei būtu ļoti vērtīgi, ja ar šo jauno metodi papildinātu vai, vajadzības gadījumā, aizstātu mikroskopisko metodi. |
| --- | --- |

(4)

ES references laboratorija attiecībā uz dzīvnieku proteīniem barībā apstiprināja jaunu dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu noteikšanas metodi, kas balstīta uz polimerāzes ķēdes reakciju (PĶR). Ar dalībvalstu valsts references laboratorijām rīkots īstenojamības pētījums pierādīja, ka jaunā metode ir pietiekami uzticama, lai to izmantotu kā oficiālās kontroles metodi Savienībā. Šī jaunā metode ļauj noteikt dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu klātbūtni barībā, kā arī identificēt šo sastāvdaļu izcelsmes sugu. Regulās (EK) Nr. 999/2001 un (EK) Nr. 1069/2009 noteikto barošanas aizliegumu pareizas īstenošanas kontrolei būtu ļoti vērtīgi, ja ar šo jauno metodi papildinātu vai, vajadzības gadījumā, aizstātu mikroskopisko metodi.

| (5) | Tāpēc attiecīgi būtu jāaizstāj Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikums. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi būtu jāaizstāj Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikums.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un ne Eiropas Parlaments, ne Padome pret tiem nav iebilduši, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un ne Eiropas Parlaments, ne Padome pret tiem nav iebilduši,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 16. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

1

(2)  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.

2

(3)  OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.

3

(4)  OV L 54, 26.2.2009., 1. lpp.

4

---

PIELIKUMS

“VI PIELIKUMS

ANALĪZES METODES, LAI NOTEIKTU DZĪVNIEKU IZCELSMES SASTĀVDAĻAS BARĪBAS OFICIĀLAI KONTROLEI

1.   MĒRĶIS UN DARBĪBAS JOMA

Lai barībā noteiktu dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas, saskaņā ar pielikumā izklāstītajiem noteikumiem izmanto gaismas mikroskopiju vai polimerāzes ķēdes reakciju (PĶR).

Šīs divas metodes ļauj noteikt dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu klātbūtni barības sastāvdaļās un barības maisījumos. Tomēr ar tām nevar aprēķināt minēto sastāvdaļu daudzumu barības sastāvdaļās un barības maisījumos. Abām metodēm noteikšanas robeža ir mazāka par 0,1 % (m/m).

PĶR metode ļauj noteikt barības sastāvdaļās un barības maisījumos klātesošo dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu taksonomisko grupu.

Minētās metodes izmanto Regulas (EK) Nr. 999/2001 7. panta 1. punktā un IV pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1069/2009 11. panta 1. punktā noteikto aizliegumu piemērošanas kontrolei.

Atkarībā no testējamās barības veida minētās metodes atsevišķi vai kopā var izmantot viena operatīvā protokola ietvaros atbilstīgi standarta darbības procedūrām (SOP), ko izveidojusi un savā tīmekļa vietnē (1) publicējusi ES references laboratorija attiecībā uz dzīvnieku proteīniem barībā (EURL-AP).

2.   METODES

2.1.   Gaismas mikroskopija

2.1.1.   Princips

Dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas, kuras var būt analīzei nosūtītajās barības sastāvdaļās un barības maisījumos, identificē, pamatojoties uz raksturīgiem un ar mikroskopu nosakāmiem elementiem, piemēram, muskuļu šķiedrām un citām gaļas daļiņām, skrimšļiem, kauliem, ragiem, matiem, sariem, asinīm, spalvām, olu čaumalām, asakām un zvīņām.

2.1.2.   Reaģenti un aprīkojums

2.1.2.1.   Reaģenti

2.1.2.1.1.   Koncentrēšanas aģents

2.1.2.1.1.1.   Tetrahloretilēns (relatīvais blīvums 1,62)

2.1.2.1.2.   Krāsošanas reaģents

2.1.2.1.2.1.   Alizarīnsarkanais šķīdums (atšķaida 2,5 ml 1M sālsskābes 100 mililitros ūdens un pievieno šim šķīdumam 200 mg alizarīnsarkanā)

2.1.2.1.3.   Ietvarvide

2.1.2.1.3.1.   Sārms (NaOH 2,5 % (m/V) vai KOH 2,5 % (m/V))

2.1.2.1.3.2.   Glicerīns (neatšķaidīts, viskozitāte: 1 490 cP)

2.1.2.1.3.3.   Norland ® Optical Adhesive 65 (viskozitāte: 1 200 cP) vai sveķi ar identiskām īpašībām pastāvīga priekšmetstikliņa sagatavošanai

2.1.2.1.4.   Krāsojoša ietvarvide

2.1.2.1.4.1.   Lugola šķīdums (izšķīdina 2 g kālija jodīda 100 mililitros ūdens un pievieno 1 g joda, bieži sakratot)

2.1.2.1.4.2.   Cistīna reaģents (2 g svina acetāta, 10 g NaOH/100 ml ūdens)

2.1.2.1.4.3.   Fēlinga reaģents (pirms lietošanas sagatavo no divu izejas standartšķīdumu A un B vienādām daļām (1/1). A šķīdums: 6,9 g vara (II) sulfāta pentahidrāta izšķīdina 100 ml ūdens. B šķīdums: 34,6 g kālija nātrija tartrāta tetrahidrāta un 12 g NaOH izšķīdina 100 ml ūdens)

2.1.2.1.4.4.   Tetrametilbenzidīna/ūdeņraža peroksīds (1 g 3,3’,5,5’ tetrametilbenzidīna (TMB) izšķīdina 100 ml ledus etiķskābes un 150 ml ūdens. Pirms izmantošanas 4 daļas šā TMB šķīduma sajauc ar 1 daļu 3 % ūdeņraža peroksīda)

2.1.2.1.5.   Skalošanas aģenti

2.1.2.1.5.1.   Etanols ≥ 96 % (tehniskais)

2.1.2.1.5.2.   Acetons (tehniskais)

2.1.2.1.6.   Balināšanas reaģents

2.1.2.1.6.1.   Komerciāls nātrija hipohlorīta šķīdums (9–14 % aktīvā hlora)

2.1.2.2.   Aprīkojums

2.1.2.2.1.   Analītiskie svari ar precizitāti līdz 0,001 g

2.1.2.2.2.   Smalcināšanas ierīce: dzirnaviņas vai piesta

2.1.2.2.3.   Sieti ar 0,25 mm un 1 mm platām kvadrātveida acīm

2.1.2.2.4.   Konusveida dalāmpiltuve ar 250 ml tilpumu, aprīkota ar teflona vai slīpēta stikla krānu konusa pamatnē. Krāna atvēruma diametrs ir ≥ 4 mm. Var arī izmantot izgulsnēšanas vārglāzi ar konisku dibenu, ja laboratorija ir pierādījusi, ka noteikšanas robežas ir identiskas tām, ko iegūst, izmantojot konusveida dalāmpiltuvi.

Dalāmpiltuve

Image

2.1.2.2.5.   Stereomikroskops ar kopējā palielinājuma amplitūdu vismaz no 6,5× līdz 40×

2.1.2.2.6.   Saliktais mikroskops ar kopējā palielinājuma amplitūdu vismaz no 100× līdz 400× un atstarotas gaismas gaišo lauku. Papildus var izmantot polarizēto gaismu un diferenciālās interferences kontrastu

2.1.2.2.7.   Laboratorijas standarta stikla trauki

2.1.2.2.8.   Aprīkojums priekšmetstikliņu sagatavošanai: parasti mikroskopa priekšmetstikliņi, priekšmetstikliņi ar iedobi, segstikliņi (20 × 20 mm), pincete, smalka lāpstiņa

2.1.3.   Paraugu ņemšana un paraugu sagatavošana

2.1.3.1.   Paraugu ņemšana

Izmanto raksturīgu paraugu, kas ņemts saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.

2.1.3.2.   Piesardzības pasākumi

Lai laboratorijā novērstu savstarpēju piesārņošanu, visu vairākkārt izmantojamo aprīkojumu pirms izmantošanas rūpīgi notīra. Dalāmpiltuvi pirms tīrīšanas sadala pa daļām. Dalāmpiltuves daļas un stikla traukus no sākuma mazgā ar rokām un tad mazgāšanas ierīcē. Sietus tīra, izmantojot suku ar cietiem, sintētiskiem sariem. Ja sijāti taukaini līdzekļi, piemēram, zivju milti, sietu galīgo tīrīšanu ieteicams veikt ar acetonu un saspiestu gaisu.

2.1.3.3.   Tādu paraugu sagatavošana, kas nav tauku vai eļļas paraugi

2.1.3.3.1.   Paraugu žāvēšana: paraugus, kuru mitruma saturs ir > 14 %, pirms izmantošanas žāvē.

2.1.3.3.2.   Paraugu priekšsijāšana: granulētu barību un kodolus ieteicams priekšsijāt līdz 1 mm izmēram un tad iegūtās divas frakcijas sagatavot un analizēt kā atsevišķus paraugus.

2.1.3.3.3.   Pakārtotu paraugu ņemšana un smalcināšana: vismaz 50 g parauga ņem pakārtota parauga analīzei un tad sasmalcina.

2.1.3.3.4.   Nogulšņu ekstrakcija un sagatavošana: 10 g (ar precizitāti līdz 0,01 g) smalcināta pakārtotā parauga pārnes dalāmpiltuvē vai izgulsnēšanas vārglāzē ar konisku dibenu un pievieno 50 ml tetrahlorelilēna. Attiecībā uz zivju miltiem vai citiem tīriem dzīvnieku izcelsmes produktiem, minerālu sastāvdaļām vai premiksiem, kas rada vairāk nekā 10 % nogulšņu, piltuvē pārnesto daudzumu samazina līdz 3 g. Maisījumu vismaz 30 sekundes spēcīgi krata un uzmanīgi pievieno vēl vismaz 50 ml tetrahlorelilēna, noskalojot piltuves iekšējo virsmu, lai atdalītu jebkādas pielipušas daļiņas. Iegūto maisījumu nostādina vismaz piecas minūtes pirms atver krānu nogulšņu atdalīšanai.

Ja izmanto izgulsnēšanas vārglāzi ar konisku dibenu, maisījumu spēcīgi maisa vismaz 15 sekundes un jebkādas daļiņas, kas pielipušas vārglāzes malām, uzmanīgi noskalo no iekšējās virsmas ar vismaz 10 ml tīra tetrahloretilēna. Maisījumu nostādina trīs minūtes un tad atkal maisa 15 sekundes, un jebkādas vārglāzes maliņām pielipušās daļiņas uzmanīgi noskalo no iekšējās virsmas ar vismaz 10 ml tetrahloretilēna. Maisījumu nostādina vismaz piecas minūtes un tad, uzmanīgi dekantējot, šķidro frakciju atdala un atmet, cenšoties saglabāt visas nogulsnes.

Nogulsnes izžāvē un pēc tam nosver (ar precizitāti līdz 0,001 g). Ja vairāk nekā 5 % nogulšņu sastāv no daļiņām, kas > 0,50 mm, tās sijā līdz 0,25 mm lielumam, un pārbauda divas iegūtās frakcijas.

2.1.3.3.5.   Flotātu ekstrakcija un sagatavošana: pēc tam, kad ar iepriekš aprakstīto metodi atgūtas nogulsnes, dalāmpiltuvē būtu jāpaliek divām fāzēm: no tetrahloretilēna sastāvošai šķidrai fāzei un no flotējoša materiāla sastāvošai cietai fāzei. Cietā fāze ir flotāts, ko atgūst, ja no piltuves, atverot krānu, pilnībā nolej tetrahloretilēnu. Apgriežot dalāmpiltuvi, flotātu pārnes Petri trauciņā un ar gaisu žāvē velkmes skapī. Ja vairāk nekā 5 % flotāta sastāv no daļiņām, kas > 0,50 mm, to sijā līdz 0,25 mm lielumam, un pārbauda divas iegūtās frakcijas.

2.1.3.3.6.   Izejvielu sagatavošana: sagatavo vismaz 5 g samalta pakārtotā parauga. Ja vairāk nekā 5 % materiāla sastāv no daļiņām, kas > 0,50 mm, to sijā līdz 0,25 mm lielumam, un pārbauda divas iegūtās frakcijas.

2.1.3.4.   Tauku vai eļļas paraugu sagatavošana

Šo protokolu izmanto, sagatavojot tauku vai eļļas paraugus:

| — | ja tauki ir cieti, tos sasilda krāsnī, līdz tie kļūst šķidri, |
| --- | --- |

—

ja tauki ir cieti, tos sasilda krāsnī, līdz tie kļūst šķidri,

| — | izmantojot pipeti, 40 ml tauku vai eļļas no parauga apakšpuses pārnes uz centrifugēšanas mēģeni, |
| --- | --- |

—

izmantojot pipeti, 40 ml tauku vai eļļas no parauga apakšpuses pārnes uz centrifugēšanas mēģeni,

| — | centrifugē 10 minūtes pie 4 000 apgr./min, |
| --- | --- |

—

centrifugē 10 minūtes pie 4 000 apgr./min,

| — | ja pēc centrifugēšanas tauki ir cieti, tos sasilda krāsnī, līdz tie kļūst šķidri, |
| --- | --- |

—

ja pēc centrifugēšanas tauki ir cieti, tos sasilda krāsnī, līdz tie kļūst šķidri,

| — | atkārtoti centrifugē piecas minūtes pie 4 000 apgr./min, |
| --- | --- |

—

atkārtoti centrifugē piecas minūtes pie 4 000 apgr./min,

| — | izmantojot nelielu karoti vai lāpstiņu, pusi no dekantētā piemaisījuma pārbaudīšanai pārnes uz mikroskopa priekšmetstikliņiem (kā ietvarvidi ieteicams izmantot glicerīnu), |
| --- | --- |

—

izmantojot nelielu karoti vai lāpstiņu, pusi no dekantētā piemaisījuma pārbaudīšanai pārnes uz mikroskopa priekšmetstikliņiem (kā ietvarvidi ieteicams izmantot glicerīnu),

| — | atlikušos piemaisījumus izmanto nogulšņu sagatavošanā, kā aprakstīts 2.1.3.3. punktā. |
| --- | --- |

—

atlikušos piemaisījumus izmanto nogulšņu sagatavošanā, kā aprakstīts 2.1.3.3. punktā.

2.1.3.5.   Krāsošanas reaģentu izmantošana

Lai atvieglotu dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu noteikšanu, uzņēmēji paraugu sagatavošanas laikā var izmantot reaģentus saskaņā ar pamatnostādnēm, ko EURL-AP izstrādājusi un publicējusi savā tīmekļa vietnē.

Ja nogulsnes krāsotas ar alizarīnsarkano šķīdumu, piemēro šādu protokolu:

| — | izžāvētās nogulsnes pārnes stikla mēģenē un divreiz noskalo ar apmēram 5 ml etanola (katru reizi virpuļmikseri izmanto 30 sekundes, šķīdinātāju nostādina apmēram pusotras minūtes un nolej), |
| --- | --- |

—

izžāvētās nogulsnes pārnes stikla mēģenē un divreiz noskalo ar apmēram 5 ml etanola (katru reizi virpuļmikseri izmanto 30 sekundes, šķīdinātāju nostādina apmēram pusotras minūtes un nolej),

| — | nogulsnes balina, pievienojot vismaz 1 ml nātrija hipohlorīta šķīduma. Reakcijai ļauj turpināties 10 minūtes. Mēģeni piepilda ar ūdeni, nogulsnes nostādina 2–3 minūtes un lēni nolej ūdeni un suspendētās daļiņas, |
| --- | --- |

—

nogulsnes balina, pievienojot vismaz 1 ml nātrija hipohlorīta šķīduma. Reakcijai ļauj turpināties 10 minūtes. Mēģeni piepilda ar ūdeni, nogulsnes nostādina 2–3 minūtes un lēni nolej ūdeni un suspendētās daļiņas,

| — | nogulsnes noskalo vēl divas reizes ar apmēram 10 ml ūdens (katru reizi virpuļmikseri izmanto 30 sekundes, ļauj nogulsnēties un nolej ūdeni), |
| --- | --- |

—

nogulsnes noskalo vēl divas reizes ar apmēram 10 ml ūdens (katru reizi virpuļmikseri izmanto 30 sekundes, ļauj nogulsnēties un nolej ūdeni),

| — | pievieno 2–10 pilienus alizarīnsarkanā šķīduma un maisījumu ievieto virpuļmikserī. Reakcijai ļauj notikt 30 sekundes un iekrāsotās nogulsnes divreiz noskalo ar apmēram 5 ml etanola un tad vienreiz ar acetonu (katru reizi virpuļmikseri izmanto 30 sekundes, šķīdumu nostādina apmēram 1 minūti un nolej), |
| --- | --- |

—

pievieno 2–10 pilienus alizarīnsarkanā šķīduma un maisījumu ievieto virpuļmikserī. Reakcijai ļauj notikt 30 sekundes un iekrāsotās nogulsnes divreiz noskalo ar apmēram 5 ml etanola un tad vienreiz ar acetonu (katru reizi virpuļmikseri izmanto 30 sekundes, šķīdumu nostādina apmēram 1 minūti un nolej),

| — | iekrāsotās nogulsnes žāvē. |
| --- | --- |

—

iekrāsotās nogulsnes žāvē.

2.1.4.   Mikroskopiskā pārbaude

2.1.4.1.   Priekšmetstikliņa sagatavošana

Mikroskopa priekšmetstikliņus sagatavo no nogulsnēm un, atkarībā no uzņēmēja izvēles, no flotāta vai izejvielas. Ja paraugu sagatavošanā izmantota sijāšana, sagatavo abas divas iegūtās frakcijas (smalko un rupjo). Uz priekšmetstikliņiem uznestie frakciju paraugi raksturo visu frakciju.

Lai nodrošinātu pilnīgu pārbaudes protokola izpildi, kā noteikts 2.1.4.2. punktā, sagatavo pietiekamu skaitu priekšmetstikliņu.

Saskaņā ar SOP, ko izstrādājusi un savā tīmekļa vietnē publicējusi EURL-AP, mikroskopa priekšmetstikliņus pārklāj ar atbilstošu ietvarvidi. Priekšmetstikliņus pārklāj ar segstikliņiem.

2.1.4.2.   Novērojumu protokoli dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu noteikšanai barības maisījumos un barības sastāvdaļās

Sagatavotos mikroskopa priekšmetstikliņus novēro saskaņā ar 1. diagrammā (barības maisījumiem un barības līdzekļiem, kas nav tīri zivju milti) un 2. diagrammā (tīriem zivju miltiem) norādītajiem novērošanas protokoliem.

Nogulšņu un, atkarībā no laboranta izvēles, flotātu vai izejvielu mikroskopiskos novērojumus veic, izmantojot salikto mikroskopu. Attiecībā uz rupjajām daļiņām papildus saliktajam mikroskopam var izmantot stereomikroskopu. Katru priekšmetstikliņu pilnībā pārbauda dažādos palielinājumos.

Stingri ievēro katrā novērošanas protokola posmā noteikto minimālo novērojamo priekšmetstikliņu skaitu, izņemot gadījumus, kad frakcijas materiāla kopums ir nepietiekams noteiktā priekšmetstikliņu skaita nodrošināšanai. Katrā noteikšanas reizē novēro ne vairāk kā sešus priekšmetstikliņus.

Lai atvieglotu daļiņu veida un izcelsmes identificēšanu, laborants var izmantot tādus atbalsta instrumentus, kā piemēram, lēmumatbalsta sistēmu, attēlu bibliotēkas un standartparaugus.

1.   diagramma

Novērojumu protokols dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu noteikšanai tādos barības maisījumos un barības līdzekļos, kas nav zivju milti

Image

2.   diagramma

Novērojumu protokols dzīvnieku izcelsmes daļiņu noteikšanai zivju miltos

Image

2.1.4.3.   Noteikšanu skaits

Ja pēc pirmās noteikšanas, kas veikta saskaņā ar noteikšanas protokolu, kurš izklāstīts attiecīgi 1. vai 2. diagrammā, nenosaka konkrēta veida (t. i., sauszemes dzīvnieku vai zivju) dzīvnieku izcelsmes daļiņas, nav jāveic papildu noteikšana, un analīzes rezultātu paziņo, izmantojot 2.1.5.1. punktā noteikto terminoloģiju.

Ja pēc pirmās noteikšanas, kas veikta saskaņā ar noteikšanas protokoliem, kas izklāstīti attiecīgi 1. vai 2. diagrammā, noteiktais konkrēta veida (t. i., sauszemes dzīvnieku vai zivju) dzīvnieku izcelsmes daļiņu kopējais skaits ir no vienas līdz piecām daļiņām, veic otro noteikšanu, izmantojot 50 g jauna pakārtota parauga. Ja pēc šīs otrās noteikšanas šāda konkrēta veida dzīvnieku izcelsmes daļiņu skaits ir no nulles līdz piecām daļiņām, analīzes rezultātu paziņo, izmantojot 2.1.5.2. punktā noteikto terminoloģiju; citādā gadījumā veic trešo noteikšanu ar 50 g jauna pakārtota parauga. Tomēr, ja pēc pirmās un otrās noteikšanas konkrēta veida daļiņu skaits, kas noteikts šo divu noteikšanu laikā, ir lielāks par 15, nav jāveic papildu noteikšana, un analīzes rezultātu tieši paziņo, izmantojot 2.1.5.3. punktā noteikto terminoloģiju. Ja pēc trešās noteikšanas konkrēta veida daļiņu skaits, kas noteikts šo trīs noteikšanu laikā, ir lielāks par 15, analīzes rezultātu paziņo, izmantojot 2.1.5.3. punktā noteikto terminoloģiju. Citādā gadījumā analīzes rezultātu paziņo, izmantojot 2.1.5.2. punktā noteikto terminoloģiju.

Ja pēc pirmās noteikšanas, kas veikta saskaņā ar noteikšanas protokoliem, kuri norādīti attiecīgi 1. vai 2. diagrammā, nosaka vairāk nekā piecas konkrēta veida (t. i., sauszemes dzīvnieku vai zivju) dzīvnieku izcelsmes daļiņas, analīzes rezultātu paziņo, izmantojot 2.1.5.3. punktā noteikto terminoloģiju.

2.1.5.   Rezultātu izteikšana

Paziņojot rezultātus, laboratorija norāda to, kāda veida materiāls ir bijis analizēts (nogulsnes, flotāts vai izejviela) un cik noteikšanas ir veiktas.

Laboratorijas ziņojumā jābūt vismaz informācijai par tādu sastāvdaļu klātbūtni, kuru izcelsme ir no sauszemes dzīvniekiem vai zivīm.

Par dažādajām situācijām paziņo šādi.

2.1.5.1.   Nav noteikta konkrēta veida dzīvnieku izcelsmes daļiņa:

| — | cik varēja saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā neatrada nevienu daļiņu, kuras izcelsme ir no sauszemes dzīvniekiem, |
| --- | --- |

—

cik varēja saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā neatrada nevienu daļiņu, kuras izcelsme ir no sauszemes dzīvniekiem,

| — | cik varēja saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā neatrada nevienu daļiņu, kuras izcelsme ir no zivīm. |
| --- | --- |

—

cik varēja saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā neatrada nevienu daļiņu, kuras izcelsme ir no zivīm.

2.1.5.2.   Noteiktas vidēji viena līdz piecas konkrēta veida dzīvnieku izcelsmes daļiņas:

| — | cik varēja saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā neatrada vairāk kā piecas daļiņas, kuru izcelsme ir no sauszemes dzīvniekiem. Daļiņas identificēja kā ... [kauls, skrimslis, muskulis, spalva, rags...]. Šāds zems klātbūtnes līmenis, kas nepārsniedz mikroskopiskās metodes noteikšanas robežu, nozīmē, ka nav izslēdzams šķietami pozitīva rezultāta risks, |
| --- | --- |

—

cik varēja saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā neatrada vairāk kā piecas daļiņas, kuru izcelsme ir no sauszemes dzīvniekiem. Daļiņas identificēja kā ... [kauls, skrimslis, muskulis, spalva, rags...]. Šāds zems klātbūtnes līmenis, kas nepārsniedz mikroskopiskās metodes noteikšanas robežu, nozīmē, ka nav izslēdzams šķietami pozitīva rezultāta risks,

vai, ja piemērojams,

| — | cik varēja saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā neatrada vairāk kā piecas daļiņas, kuru izcelsme ir no zivīm. Daļiņas identificēja kā ... [asaka, zvīņas, skrimslis, muskulis, otolīts, žaunas...]. Šāds zems klātbūtnes līmenis, kas nepārsniedz mikroskopiskās metodes noteikšanas robežu, nozīmē, ka nav izslēdzams šķietami pozitīva rezultāta risks. |
| --- | --- |

—

cik varēja saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā neatrada vairāk kā piecas daļiņas, kuru izcelsme ir no zivīm. Daļiņas identificēja kā ... [asaka, zvīņas, skrimslis, muskulis, otolīts, žaunas...]. Šāds zems klātbūtnes līmenis, kas nepārsniedz mikroskopiskās metodes noteikšanas robežu, nozīmē, ka nav izslēdzams šķietami pozitīva rezultāta risks.

Ja paraugs ir bijis priekšsijāts, laboratorijas ziņojumā min, kāda veida frakcijā (sijātā frakcijā, granulētā frakcijā vai kodolos) ir noteiktas dzīvnieku izcelsmes daļiņas, ja tikai sijātajā frakcijā noteiktas dzīvnieku izcelsmes daļiņas var liecināt par vides piesārņojumu.

2.1.5.3.   Noteiktas vidēji vairāk nekā piecas konkrēta veida dzīvnieku izcelsmes daļiņas:

| — | cik varēja saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā atrada vairāk nekā piecas daļiņas, kuru izcelsme ir no sauszemes dzīvniekiem. Daļiņas identificēja kā ... [kauls, skrimslis, muskulis, spalva, ragi...], |
| --- | --- |

—

cik varēja saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā atrada vairāk nekā piecas daļiņas, kuru izcelsme ir no sauszemes dzīvniekiem. Daļiņas identificēja kā ... [kauls, skrimslis, muskulis, spalva, ragi...],

vai, ja piemērojams,

| — | cik varēja saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā atrada vairāk nekā piecas daļiņas, kuru izcelsme ir no zivīm. Daļiņas identificēja kā ... [asaka, zvīņas, skrimslis, muskulis, otolīts, žaunas...]. |
| --- | --- |

—

cik varēja saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā atrada vairāk nekā piecas daļiņas, kuru izcelsme ir no zivīm. Daļiņas identificēja kā ... [asaka, zvīņas, skrimslis, muskulis, otolīts, žaunas...].

Ja paraugs ir bijis priekšsijāts, laboratorijas ziņojumā min, kāda veida frakcijā (sijātā frakcijā, granulētā frakcijā vai kodolos) ir noteiktas dzīvnieku izcelsmes daļiņas, jo tikai sijātajā frakcijā noteiktas dzīvnieku izcelsmes daļiņas var liecināt par vides piesārņojumu.

2.2.   PĶR

2.2.1.   Princips

Dzīvnieku izcelsmes dezoksiribonukleīnskābes (DNS) fragmentus, kas var būt barības sastāvdaļās un barības maisījumos, nosaka ar PĶR, izmantojot gēnu amplifikācijas tehniku, kas vērsta uz sugām raksturīgām DNS sekvencēm.

Lai pielietotu PĶR metodi, no sākuma jāveic DNS ekstrakcija. Pēc tam iegūtajam DNS ekstraktam piemēro amplifikāciju, lai noteiktu dzīvnieku sugas, uz kurām vērsta analīze.

2.2.2.   Reaģenti un aprīkojums

2.2.2.1.   Reaģenti:

2.2.2.1.1.   Reaģenti DNS ekstrakcijai

Izmanto tikai tos reaģentus, ko apstiprinājusi un savā tīmekļa vietnē publicējusi EURL-AP.

2.2.2.1.2.   Reaģenti gēnu amplifikācijai

2.2.2.1.2.1.   Praimeri un zondes

Izmanto tikai EURL-AP apstiprinātus oligonukleotīdu sekvenču praimerus un zondes (2).

2.2.2.1.2.2.   Master Mix

Izmanto tikai tos Master Mix šķīdumus, kas nesatur reaģentus, kuri dzīvnieku izcelsmes DNS klātbūtnes ietekmē varētu radīt nepareizus rezultātus (3).

2.2.2.1.2.3.   Reaģenti piesārņojuma attīrīšanai

2.2.2.1.2.3.1.   Sālsskābes šķīdums (0,1 N)

2.2.2.1.2.3.2.   Balinātājs (nātrija hipohlorīta šķīdums ar 0,15 % aktīvā hlora)

2.2.2.1.2.3.3.   Nekodīgi reaģenti tādu dārgu iekārtu kā analītisko svaru (piemēram, MP Biomedicals ražotais DNA Erase
  TM) attīrīšanai no piesārņojuma

2.2.2.2.   Aprīkojums

2.2.2.2.1.   Analītiskie svari ar precizitāti līdz 0,001 g

2.2.2.2.2.   Smalcināšanas ierīce

2.2.2.2.3.   Termoprocesors reāllaika PĶR

2.2.2.2.4.   Mikrocentrifūgas mēģeņu centrifūga

2.2.2.2.5.   Mikropipešu komplekts 1 μl līdz 1 000 μl lieliem pilieniem

2.2.2.2.6.   Molekulārās bioloģijas standarta plastmasas izstrādājumi: mikrocentrifūgas mēģenes, mikropipešu plastmasas uzgaļi ar filtru, termoprocesoram piemērotas plates

2.2.2.2.7.   Saldētavas paraugu un reaģentu glabāšanai

2.2.3.   Paraugu ņemšana un paraugu sagatavošana

2.2.3.1.   Paraugu ņemšana

Izmanto reprezentatīvu paraugu, kas ņemts saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.

2.2.3.2.   Paraugu sagatavošana

Laboratorijas paraugu sagatavošana līdz pat DNS ekstrakcijai atbilst II pielikumā norādītajām prasībām. Vismaz 50 g parauga ņem pakārtota parauga analīzei un tad samaļ.

Paraugu sagatavo atsevišķā telpā, ko neizmanto DNS ekstrakcijai un gēnu amplifikācijas reakcijām, kā aprakstīts ISO 24276.

Sagatavo divus paraugus, no kuriem katrs sver vismaz 100 mg.

2.2.4.   DNS ekstrakcija

DNS ekstrakciju veic katram paraugam, kas sagatavots, izmantojot SOP, ko izveidojusi un savā tīmekļa vietnē publicējusi EURL-AP.

Saskaņā ar ISO 24276 katrai ekstrakcijas partijai veic divas ekstrakcijas kontroles:

| — | ekstrakcijas tukšā parauga kontroli, |
| --- | --- |

—

ekstrakcijas tukšā parauga kontroli,

| — | DNS ekstrakcijas pozitīvo kontroli. |
| --- | --- |

—

DNS ekstrakcijas pozitīvo kontroli.

2.2.5.   Gēnu amplifikācija

Gēnu amplifikāciju veic, izmantojot katrai identificējamajai sugai apstiprinātās metodes. Minētās metodes ir noteiktas SOP, ko izveidojusi un savā tīmekļa vietnē publicējusi EURL-AP. Lai novērtētu inhibīciju, katru DNS ekstraktu analizē vismaz divos dažādos atšķaidījumos.

Saskaņā ar ISO 24276 katrai mērķa sugai veic divas amplifikācijas kontroles:

| — | katrai PĶR analīžu partijai vai platei izmanto mērķa DNS pozitīvo kontroli, |
| --- | --- |

—

katrai PĶR analīžu partijai vai platei izmanto mērķa DNS pozitīvo kontroli,

| — | katrai PĶR analīžu platei vai partijai izmanto amplifikācijas reaģenta kontroli (saukta arī par bezmatricas kontroli). |
| --- | --- |

—

katrai PĶR analīžu platei vai partijai izmanto amplifikācijas reaģenta kontroli (saukta arī par bezmatricas kontroli).

2.2.6.   Rezultātu interpretēšana un izteikšana

Ziņojot par rezultātiem, laboratorija norāda vismaz analizēto paraugu svaru, izmantoto ekstrakcijas metodi, noteikšanas reižu skaitu un metodes noteikšanas robežu.

Rezultātus neinterpretē un par tiem neziņo, ja DNS ekstrakcijas pozitīvā kontrole un mērķa DNS pozitīvās kontroles nesniedz pozitīvus rezultātus par analizēto mērķi, bet amplifikācijas reaģenta kontrole ir negatīva.

Ja divu paraugu rezultāti ir nekonsekventi, atkārto vismaz gēnu amplifikāciju. Ja laboratorijai ir aizdomas par to, ka nekonsekvences iemesls var būt DNS ekstrakti, pirms rezultātu interpretēšanas veic jaunu DNS ekstrakciju, kam seko gēnu amplifikācija.

Galīgos rezultātus izsaka, integrējot un interpretējot šo divu paraugu rezultātus saskaņā ar SOP, ko izstrādājusi un savā tīmekļa vietnē publicējusi EURL-AP.

2.2.6.1.   Negatīvs rezultāts

Par negatīvu rezultātu ziņo šādi:

iesniegtajā paraugā netika konstatēts X DNS (X ir dzīvnieku suga vai dzīvnieku sugas grupa, uz kuru vērsta analīze).

2.2.6.2.   Pozitīvs rezultāts

Par pozitīvu rezultātu ziņo šādi:

iesniegtajā paraugā netika konstatēts X DNS (X ir dzīvnieku suga vai dzīvnieku sugas grupa, uz kuru vērsta analīze).”

---

(1)  http://eurl.craw.eu/.

1

(2)  Saraksts ar šiem praimeriem un zondēm katrai dzīvnieku sugai, uz kuru ir vērsta analīze, ir pieejams EURL-AP tīmekļa vietnē.

2

EURL-AP

(3)  Funkcionālu Master Mix piemēri ir pieejami EURL-AP tīmekļa vietnē.

3

Master Mix

EURL-AP

---

| 23.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 20/44 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 20/44

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 52/2013

(2013. gada 22. janvāris),

ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIb pielikumu attiecībā uz pusdzirkstošo vīnu, gāzētu pusdzirkstošo vīnu un rektificētu koncentrētu vīnogu misu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 113.d panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.d pantu minētās regulas XIb pielikumā ir uzskaitītas vīnkopības produktu kategorijas, ko var izmantot Savienībā tam, lai laistu tirgū produktu, kas atbilst minētajā pielikumā noteiktajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.d pantu minētās regulas XIb pielikumā ir uzskaitītas vīnkopības produktu kategorijas, ko var izmantot Savienībā tam, lai laistu tirgū produktu, kas atbilst minētajā pielikumā noteiktajiem nosacījumiem.

| (2) | Attiecībā uz pusdzirkstošo vīnu un gāzētu pusdzirkstošo vīnu Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIb pielikuma 8. un 9. punktā paredzēts, ka šos vīna produktus iegūst no vīna. Tomēr I pielikuma 17. un 18. punktā Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (2) bija paredzēts, ka šos produktus var iegūt arī no citiem produktiem, kas ir derīgi vīna iegūšanai. Tās reformas mērķis, ko vīna nozarē aizsāka ar Padomes Regulu (EK) Nr. 479/2008 (3), nebija grozīt to produktu sarakstu, no kuriem iegūst pusdzirkstošo vīnu un gāzētu pusdzirkstošo vīnu. Tāpēc ir jāparedz no jauna, ka pusdzirkstošo vīnu un gāzētu pusdzirkstošo vīnu var iegūt arī no jauna vīna, kas vēl atrodas fermentācijas procesā, vīnogu misas vai daļēji fermentētas vīnogu misas. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz pusdzirkstošo vīnu un gāzētu pusdzirkstošo vīnu Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIb pielikuma 8. un 9. punktā paredzēts, ka šos vīna produktus iegūst no vīna. Tomēr I pielikuma 17. un 18. punktā Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (2) bija paredzēts, ka šos produktus var iegūt arī no citiem produktiem, kas ir derīgi vīna iegūšanai. Tās reformas mērķis, ko vīna nozarē aizsāka ar Padomes Regulu (EK) Nr. 479/2008 (3), nebija grozīt to produktu sarakstu, no kuriem iegūst pusdzirkstošo vīnu un gāzētu pusdzirkstošo vīnu. Tāpēc ir jāparedz no jauna, ka pusdzirkstošo vīnu un gāzētu pusdzirkstošo vīnu var iegūt arī no jauna vīna, kas vēl atrodas fermentācijas procesā, vīnogu misas vai daļēji fermentētas vīnogu misas.

| (3) | Jauni rektificētas koncentrētas vīnogu misas ražošanas paņēmieni ļauj iegūt kristalizētu rektificētu koncentrētu misu. Rektificētas koncentrētas vīnogu misas definīcijā, kas sniegta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIb pielikuma 14. punktā, paredzēts, ka attiecīgais produkts ir vienīgi šķidruma veidā. Tāpēc rektificētas koncentrētas vīnogu misas definīciju vajadzētu pielāgot, lai tajā būtu paredzēts, kas šis produkts var būt arī kristalizētā veidā. |
| --- | --- |

(3)

Jauni rektificētas koncentrētas vīnogu misas ražošanas paņēmieni ļauj iegūt kristalizētu rektificētu koncentrētu misu. Rektificētas koncentrētas vīnogu misas definīcijā, kas sniegta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIb pielikuma 14. punktā, paredzēts, ka attiecīgais produkts ir vienīgi šķidruma veidā. Tāpēc rektificētas koncentrētas vīnogu misas definīciju vajadzētu pielāgot, lai tajā būtu paredzēts, kas šis produkts var būt arī kristalizētā veidā.

| (4) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIb pielikums. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIb pielikums.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 3. punktā paredzētās regulatīvās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 3. punktā paredzētās regulatīvās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XIb pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma 8. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | iegūts no vīna, no jauna vīna, kas vēl atrodas fermentācijas procesā, vīnogu misas vai daļēji fermentētas vīnogu misas, ja vien šiem produktiem kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 9 %;”; |
| --- | --- | --- |

1)

pielikuma 8. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

iegūts no vīna, no jauna vīna, kas vēl atrodas fermentācijas procesā, vīnogu misas vai daļēji fermentētas vīnogu misas, ja vien šiem produktiem kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 9 %;”;

| 2) | pielikuma 9. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | iegūts no vīna, no jauna vīna, kas vēl atrodas fermentācijas procesā, vīnogu misas vai daļēji fermentētas vīnogu misas;”; |
| --- | --- | --- |

2)

pielikuma 9. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

iegūts no vīna, no jauna vīna, kas vēl atrodas fermentācijas procesā, vīnogu misas vai daļēji fermentētas vīnogu misas;”;

| 3) | pielikuma 14. punktu aizstāj ar šādu:
  “14.   Rektificēta koncentrēta vīnogu misa

  Rektificēta koncentrēta vīnogu misa ir:






  a) | šķidrs, nekaramelizēts produkts:






  i) | kuru iegūst, daļēji dehidrējot vīnogu misu, ko veic ar jebkuru atļautu metodi, izņemot tiešu karsēšanu, tādā veidā, lai skaitlis, ko uzrāda refraktometrs, kuru izmanto saskaņā ar metodi, kas tiek paredzēta saskaņā ar 120.g pantu, 20 °C temperatūrā nebūtu mazāks kā 61,7 %; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

pielikuma 14. punktu aizstāj ar šādu:

“14.   Rektificēta koncentrēta vīnogu misa

Rektificēta koncentrēta vīnogu misa ir:

a)

šķidrs, nekaramelizēts produkts:

i)

kuru iegūst, daļēji dehidrējot vīnogu misu, ko veic ar jebkuru atļautu metodi, izņemot tiešu karsēšanu, tādā veidā, lai skaitlis, ko uzrāda refraktometrs, kuru izmanto saskaņā ar metodi, kas tiek paredzēta saskaņā ar 120.g pantu, 20 °C temperatūrā nebūtu mazāks kā 61,7 %;

| ii) | kurš apstrādāts atļautā veidā, lai to atskābinātu un atdalītu sastāvdaļas, izņemot cukuru; |
| --- | --- |

ii)

kurš apstrādāts atļautā veidā, lai to atskābinātu un atdalītu sastāvdaļas, izņemot cukuru;

| iii) | kuram piemīt šādas īpašības:






  — | ja ir 25 °Brix, pH ir ne vairāk par 5, |
| --- | --- | --- |

iii)

kuram piemīt šādas īpašības:

—

ja ir 25 °Brix, pH ir ne vairāk par 5,

| — | optiskais blīvums pie 425 nm 1 cm biezumā nav lielāks kā 0,100 vīnogu misā, kas koncentrēta, sasniedzot 25 °Brix, |
| --- | --- |

—

optiskais blīvums pie 425 nm 1 cm biezumā nav lielāks kā 0,100 vīnogu misā, kas koncentrēta, sasniedzot 25 °Brix,

| — | saharozes saturs nav konstatējams ar analīzes metodi, kas vēl jānosaka, |
| --- | --- |

—

saharozes saturs nav konstatējams ar analīzes metodi, kas vēl jānosaka,

| — | Folin-Ciocalteu indekss nav lielāks kā 6,00 pie 25 °Brix, |
| --- | --- |

—

Folin-Ciocalteu indekss nav lielāks kā 6,00 pie 25 °Brix,

| — | titrējamais skābums nav lielāks kā 15 miliekvivalenti kilogramā kopējo cukuru, |
| --- | --- |

—

titrējamais skābums nav lielāks kā 15 miliekvivalenti kilogramā kopējo cukuru,

| — | sēra dioksīda saturs nav lielāks par 25 miligramiem uz kopējo cukuru kilogramu, |
| --- | --- |

—

sēra dioksīda saturs nav lielāks par 25 miligramiem uz kopējo cukuru kilogramu,

| — | kopējais katjonu saturs nav lielāks par 8 miliekvivalentiem kilogramā kopējo cukuru, |
| --- | --- |

—

kopējais katjonu saturs nav lielāks par 8 miliekvivalentiem kilogramā kopējo cukuru,

| — | elektrovadītspēja, ja ir 25 °Brix un 20 °C temperatūra, nav lielāka kā 120 mikrosīmensi uz centimetru, |
| --- | --- |

—

elektrovadītspēja, ja ir 25 °Brix un 20 °C temperatūra, nav lielāka kā 120 mikrosīmensi uz centimetru,

| — | hidroksimetilfurfurola saturs nav lielāks par 25 miligramiem kilogramā kopējo cukuru, |
| --- | --- |

—

hidroksimetilfurfurola saturs nav lielāks par 25 miligramiem kilogramā kopējo cukuru,

| — | mezoinozīta klātbūtne; |
| --- | --- |

—

mezoinozīta klātbūtne;

| b) | cietvielas veida nekaramelizēts produkts, kuru:






  i) | iegūst, kristalizējot rektificētu koncentrētu vīnogu misu bez šķīdinātāja izmantošanas; |
| --- | --- | --- |

b)

cietvielas veida nekaramelizēts produkts, kuru:

i)

iegūst, kristalizējot rektificētu koncentrētu vīnogu misu bez šķīdinātāja izmantošanas;

| ii) | kurš apstrādāts atļautā veidā, lai to atskābinātu un atdalītu sastāvdaļas, izņemot cukuru; |
| --- | --- |

ii)

kurš apstrādāts atļautā veidā, lai to atskābinātu un atdalītu sastāvdaļas, izņemot cukuru;

| iii) | pēc atšķaidīšanas tas ir šķīdums, kam ir 25 °Brix un šādas īpašības:






  — | pH nepārsniedz 7,5, |
| --- | --- | --- |

iii)

pēc atšķaidīšanas tas ir šķīdums, kam ir 25 °Brix un šādas īpašības:

—

pH nepārsniedz 7,5,

| — | optiskais blīvums pie 425 nm 1 cm biezumā nav lielāks kā 0,100, |
| --- | --- |

—

optiskais blīvums pie 425 nm 1 cm biezumā nav lielāks kā 0,100,

| — | saharozes saturs nav konstatējams ar analīzes metodi, kas vēl jānosaka, |
| --- | --- |

—

saharozes saturs nav konstatējams ar analīzes metodi, kas vēl jānosaka,

| — | Folin-Ciocalt indekss nav lielāks kā 6,00, |
| --- | --- |

—

Folin-Ciocalt indekss nav lielāks kā 6,00,

| — | titrējamais skābums nav lielāks kā 15 miliekvivalenti kilogramā kopējo cukuru, |
| --- | --- |

—

titrējamais skābums nav lielāks kā 15 miliekvivalenti kilogramā kopējo cukuru,

| — | sēra dioksīda saturs nav lielāks par 10 miligramiem uz kopējo cukuru kilogramu, |
| --- | --- |

—

sēra dioksīda saturs nav lielāks par 10 miligramiem uz kopējo cukuru kilogramu,

| — | kopējais katjonu saturs nav lielāks par 8 miliekvivalentiem kilogramā kopējo cukuru, |
| --- | --- |

—

kopējais katjonu saturs nav lielāks par 8 miliekvivalentiem kilogramā kopējo cukuru,

| — | elektrovadītspēja, ja ir 20 °C temperatūra, nav lielāka kā 120 mikrosīmensi uz centimetru, |
| --- | --- |

—

elektrovadītspēja, ja ir 20 °C temperatūra, nav lielāka kā 120 mikrosīmensi uz centimetru,

| — | hidroksimetilfurfurola saturs nav lielāks par 25 miligramiem kilogramā kopējo cukuru, |
| --- | --- |

—

hidroksimetilfurfurola saturs nav lielāks par 25 miligramiem kilogramā kopējo cukuru,

| — | mezoinozīta klātbūtne. |
| --- | --- |

—

mezoinozīta klātbūtne.

Rektificētai koncentrētai vīnogu misai pieļaujamā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nedrīkst pārsniegt 1 %.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 22. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp.

2

(3)  OV L 148, 6.6.2008., 1. lpp.

3

---

| 23.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 20/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 20/46

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 53/2013

(2013. gada 22. janvāris),

ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 18. jūlija Regulu (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku (1), un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1183/2005 I pielikumā ir uzskaitītas fiziskas un juridiskas personas, vienības un struktūras, uz kurām saskaņā ar regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1183/2005 I pielikumā ir uzskaitītas fiziskas un juridiskas personas, vienības un struktūras, uz kurām saskaņā ar regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2012. gada 31. decembrī pievienoja divas fiziskas personas un divas organizācijas to personu un organizāciju sarakstā, uz kurām attiecas aktīvu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2012. gada 31. decembrī pievienoja divas fiziskas personas un divas organizācijas to personu un organizāciju sarakstā, uz kurām attiecas aktīvu iesaldēšana.

| (3) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 1183/2005 I pielikums. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 1183/2005 I pielikums.

| (4) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, tai būtu jāstājas spēkā nekavējoties, |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, tai būtu jāstājas spēkā nekavējoties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1183/2005 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 22. janvārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

---

(1)  OV L 193, 23.7.2005., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1183/2005 I pielikumu groza šādi:

| (1) | Pozīcijā “A. FIZISKAS PERSONAS” pievieno šādus ierakstus:






  (a) | “Eric Badege
  . Dzimšanas datums: 1971. gads. Regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 31.12.2012.” |
| --- | --- | --- |

(1)

Pozīcijā “A. FIZISKAS PERSONAS” pievieno šādus ierakstus:

(a)

“Eric Badege
  . Dzimšanas datums: 1971. gads. Regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 31.12.2012.”

| (b) | “Jean-Marie Lugerero Runiga
  . Dzimšanas datums: aptuveni 1960. gads. Regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 31.12.2012.” |
| --- | --- |

(b)

“Jean-Marie Lugerero Runiga
  . Dzimšanas datums: aptuveni 1960. gads. Regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 31.12.2012.”

| (2) | Pozīcijā “B. JURIDISKAS PERSONAS, VIENĪBAS UN STRUKTŪRAS” pievieno šādus ierakstus:






  (a) | “Forces Democratiques De Liberation Du Rwanda (alias a) FDLR, b) Force Combattante Abacunguzi, c) FOCA, d) Combatant Force for the Liberation of Rwanda). E-pasta adreses: Fdlr@fmx.de; fldrrse@yahoo.fr; fdlr@gmx.net. Atrašanās vieta: Ziemeļu un Dienvidu Kivu, Kongo Demokrātiskā Republika. Regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 31.12.2012.” |
| --- | --- | --- |

(2)

Pozīcijā “B. JURIDISKAS PERSONAS, VIENĪBAS UN STRUKTŪRAS” pievieno šādus ierakstus:

(a)

“Forces Democratiques De Liberation Du Rwanda (alias a) FDLR, b) Force Combattante Abacunguzi, c) FOCA, d) Combatant Force for the Liberation of Rwanda). E-pasta adreses: Fdlr@fmx.de; fldrrse@yahoo.fr; fdlr@gmx.net. Atrašanās vieta: Ziemeļu un Dienvidu Kivu, Kongo Demokrātiskā Republika. Regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 31.12.2012.”

| (b) | “M23 (alias Mouvement Du 23 Mars). Regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 31.12.2012.”. |
| --- | --- |

(b)

“M23 (alias Mouvement Du 23 Mars). Regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 31.12.2012.”.

---

| 23.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 20/48 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 20/48

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 54/2013

(2013. gada 22. janvāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 22. janvārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 66,0 |
| TN | 88,5 |
| TR | 118,0 |
| ZZ | 90,8 |
| 0707 00 05 | EG | 200,0 |
| JO | 182,1 |
| MA | 158,2 |
| TR | 157,7 |
| ZZ | 174,5 |
| 0709 91 00 | EG | 128,6 |
| ZZ | 128,6 |
| 0709 93 10 | EG | 105,4 |
| MA | 95,6 |
| TR | 140,1 |
| ZZ | 113,7 |
| 0805 10 20 | EG | 55,6 |
| MA | 58,1 |
| TN | 60,2 |
| TR | 62,9 |
| ZA | 46,1 |
| ZZ | 56,6 |
| 0805 20 10 | MA | 88,4 |
| ZZ | 88,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 111,4 |
| KR | 138,5 |
| TR | 82,7 |
| ZZ | 110,9 |
| 0805 50 10 | EG | 87,0 |
| TR | 74,7 |
| ZZ | 80,9 |
| 0808 10 80 | CN | 91,3 |
| MK | 35,9 |
| US | 164,1 |
| ZZ | 97,1 |
| 0808 30 90 | CN | 68,8 |
| US | 132,9 |
| ZZ | 100,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

66,0

TN

88,5

TR

118,0

ZZ

90,8

0707 00 05

EG

200,0

JO

182,1

MA

158,2

TR

157,7

ZZ

174,5

0709 91 00

EG

128,6

ZZ

128,6

0709 93 10

EG

105,4

MA

95,6

TR

140,1

ZZ

113,7

0805 10 20

EG

55,6

MA

58,1

TN

60,2

TR

62,9

ZA

46,1

ZZ

56,6

0805 20 10

MA

88,4

ZZ

88,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

111,4

KR

138,5

TR

82,7

ZZ

110,9

0805 50 10

EG

87,0

TR

74,7

ZZ

80,9

0808 10 80

CN

91,3

MK

35,9

US

164,1

ZZ

97,1

0808 30 90

CN

68,8

US

132,9

ZZ

100,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 23.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 20/50 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 20/50

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS EUCAP NESTOR/1/2013

(2013. gada 11. janvāris),

ar ko izveido Atbalstītāju komiteju Eiropas Savienības misijai saistībā ar reģiona jūras spēku izveidi Āfrikas ragā (EUCAP NESTOR)

(2013/41/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2012/389/KĀDP (2012. gada 16. jūlijs) par Eiropas Savienības misiju saistībā ar reģiona jūras spēku izveidi Āfrikas ragā (EUCAP NESTOR) (1) un jo īpaši tā 10. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi Lēmuma 2012/389/KĀDP 10. panta 3. punktam Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (“PDK”) pieņemt attiecīgus lēmumus par trešo valstu ieguldījumu EUCAP NESTOR pieņemšanu un izveidot Atbalstītāju komiteju (“AK”). |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi Lēmuma 2012/389/KĀDP 10. panta 3. punktam Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (“PDK”) pieņemt attiecīgus lēmumus par trešo valstu ieguldījumu EUCAP NESTOR pieņemšanu un izveidot Atbalstītāju komiteju (“AK”).

| (2) | Eiropadomes 2001. gada 15. un 16. jūnija Gēteborgas sanāksmes secinājumos noteikti pamatprincipi un kārtība trešo valstu ieguldījumiem policijas misijās. Padome 2002. gada 10. decembrī apstiprināja dokumentu ar nosaukumu “Apspriedes un nosacījumi ārpus ES esošo valstu ieguldījumam ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijās”, ar ko tālāk pilnveidoja kārtību trešo valstu dalībai krīžu civilas pārvarēšanas operācijās, tostarp attiecībā uz AK izveidi. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadomes 2001. gada 15. un 16. jūnija Gēteborgas sanāksmes secinājumos noteikti pamatprincipi un kārtība trešo valstu ieguldījumiem policijas misijās. Padome 2002. gada 10. decembrī apstiprināja dokumentu ar nosaukumu “Apspriedes un nosacījumi ārpus ES esošo valstu ieguldījumam ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijās”, ar ko tālāk pilnveidoja kārtību trešo valstu dalībai krīžu civilas pārvarēšanas operācijās, tostarp attiecībā uz AK izveidi.

| (3) | AK vajadzētu būt forumam, kurā ar ieguldījumu sniedzošām trešām valstīm varētu apspriest visas problēmas, kas saistītas ar EUCAP NESTOR pārvaldību. PDK, kas īsteno EUCAP NESTOR politisko kontroli un stratēģisko vadību, būtu jāņem vērā AK paustie viedokļi, |
| --- | --- |

(3)

AK vajadzētu būt forumam, kurā ar ieguldījumu sniedzošām trešām valstīm varētu apspriest visas problēmas, kas saistītas ar EUCAP NESTOR pārvaldību. PDK, kas īsteno EUCAP NESTOR politisko kontroli un stratēģisko vadību, būtu jāņem vērā AK paustie viedokļi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Izveide

1.   Ar šo izveido Atbalstītāju komiteju (“AK”) Eiropas Savienības misijai saistībā ar reģiona jūras spēku izveidi Āfrikas ragā (EUCAP NESTOR).

2.   AK kompetence ir izklāstīta dokumentā ar nosaukumu “Apspriedes un nosacījumi ārpus ES esošo valstu ieguldījumam ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijās”.

2. pants

Sastāvs

1.   AK locekļi ir:

| — | visu dalībvalstu pārstāvji un |
| --- | --- |

—

visu dalībvalstu pārstāvji un

| — | to trešo valstu pārstāvji, kas piedalās misijā un sniedz ieguldījumu. |
| --- | --- |

—

to trešo valstu pārstāvji, kas piedalās misijā un sniedz ieguldījumu.

2.   AK sanāksmēs var piedalīties arī Eiropas Komisijas pārstāvis.

3. pants

Informācija no misijas vadītāja

AK regulāri saņem informāciju no misijas vadītāja.

4. pants

Priekšsēdētājs

AK vada Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos vai viņa pārstāvis.

5. pants

Sanāksmes

1.   AK sanāksmes regulāri sasauc tās priekšsēdētājs. Ja to prasa apstākļi, pēc priekšsēdētāja iniciatīvas vai kāda locekļa pieprasījuma var sasaukt ārkārtas sanāksmes.

2.   Priekšsēdētājs iepriekš izsūta sanāksmes pagaidu darba kārtību un ar sanāksmi saistītos dokumentus. Priekšsēdētājs ir atbildīgs par informācijas par AK diskusiju iznākumu nosūtīšanu PDK.

6. pants

Konfidencialitāte

1.   Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/292/ES (2011. gada 31. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (2) uz AK sanāksmēm un darbu attiecas Padomes drošības noteikumi. Jo īpaši, AK pārstāvjiem ir attiecīgas drošības pielaides.

2.   Ja vien AK vienprātīgi nepieņem citu lēmumu, uz tās apspriedēm attiecas dienesta noslēpuma pienākums.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2013. gada 11. janvārī

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

O. SKOOG

---

(1)  OV L 187, 17.7.2012., 40. lpp.

1

(2)  OV L 141, 27.5.2011., 17. lpp.

2

---

| 23.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 20/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 20/52

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS EUCAP NESTOR/2/2013

(2013. gada 11. janvāris),

ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu Eiropas Savienības misijā saistībā ar reģiona jūras spēku izveidi Āfrikas ragā (EUCAP NESTOR)

(2013/42/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2012/389/KĀDP (2012. gada 16. jūlijs) par Eiropas Savienības misiju saistībā ar reģiona jūras spēku izveidi Āfrikas ragā (EUCAP NESTOR) (1) un jo īpaši tā 10. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi Lēmuma 2012/389/KĀDP 10. panta 3. punktam Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (“PDK”) pieņemt attiecīgus lēmumus par trešo valstu ieguldījumu EUCAP NESTOR pieņemšanu. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi Lēmuma 2012/389/KĀDP 10. panta 3. punktam Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (“PDK”) pieņemt attiecīgus lēmumus par trešo valstu ieguldījumu EUCAP NESTOR pieņemšanu.

| (2) | Civilais operāciju komandieris PDK ieteica pieņemt Norvēģijas piedāvāto ieguldījumu EUCAP NESTOR un uzskatīt to par nozīmīgu. |
| --- | --- |

(2)

Civilais operāciju komandieris PDK ieteica pieņemt Norvēģijas piedāvāto ieguldījumu EUCAP NESTOR un uzskatīt to par nozīmīgu.

| (3) | Norvēģija būtu jāatbrīvo no finanšu ieguldījumiem EUCAP NESTOR budžetā, |
| --- | --- |

(3)

Norvēģija būtu jāatbrīvo no finanšu ieguldījumiem EUCAP NESTOR budžetā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Trešo valstu ieguldījums

1.   Norvēģijas ieguldījumi EUCAP NESTOR tiek pieņemti un tiek uzskatīti par nozīmīgiem.

2.   Norvēģija tiek atbrīvota no finanšu ieguldījumiem EUCAP NESTOR budžetā.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2013. gada 11. janvārī

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

O. SKOOG

---

(1)  OV L 187, 17.7.2012., 40. lpp.

1

---

| 23.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 20/53 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 20/53

---

PADOMES LĒMUMS 2013/43/KĀDP

(2013. gada 22. janvāris)

par turpmākām Savienības darbībām, saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju atbalstot ieroču tirdzniecības līguma sarunas

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu un 31. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma Eiropas Drošības stratēģiju, aicinot nodibināt efektīvā daudzpusējībā balstītu starptautisku kārtību. Eiropas Drošības stratēģijā ir atzīts, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Statūti ir galvenais starptautisko attiecību pamats. Viena no Savienības prioritātēm ir stiprināt ANO, nodrošināt tās spējas pildīt uzticētos pienākumus un efektīvi darboties. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma Eiropas Drošības stratēģiju, aicinot nodibināt efektīvā daudzpusējībā balstītu starptautisku kārtību. Eiropas Drošības stratēģijā ir atzīts, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Statūti ir galvenais starptautisko attiecību pamats. Viena no Savienības prioritātēm ir stiprināt ANO, nodrošināt tās spējas pildīt uzticētos pienākumus un efektīvi darboties.

| (2) | ANO Ģenerālā asambleja 2006. gada 6. decembrī pieņēma Rezolūciju 61/89 “Ceļā uz ieroču tirdzniecības nolīgumu – vienotu starptautisku standartu izveide parasto ieroču importam, eksportam un nodošanai”, ar ko tā mēģināja uzzināt ANO dalībvalstu viedokļus par iespējamo līgumu, un izveidoja valdības ekspertu grupu (VEG), lai turpinātu apspriesties par to, tādējādi sākot ANO procesu saistībā ar ieroču tirdzniecības līgumu (“ITL process”). |
| --- | --- |

(2)

ANO Ģenerālā asambleja 2006. gada 6. decembrī pieņēma Rezolūciju 61/89 “Ceļā uz ieroču tirdzniecības nolīgumu – vienotu starptautisku standartu izveide parasto ieroču importam, eksportam un nodošanai”, ar ko tā mēģināja uzzināt ANO dalībvalstu viedokļus par iespējamo līgumu, un izveidoja valdības ekspertu grupu (VEG), lai turpinātu apspriesties par to, tādējādi sākot ANO procesu saistībā ar ieroču tirdzniecības līgumu (“ITL process”).

| (3) | ANO Ģenerālā asambleja 2009. gada 2. decembrī pieņēma Rezolūciju 64/48 “Ieroču tirdzniecības līgums”, ar ko tā nolēma 2012. gadā sasaukt ANO konferenci par ieroču tirdzniecības līgumu, lai sagatavotu juridiski saistošu instrumentu, kas parastu ieroču nodošanai paredzētu visaugstākos iespējamos kopējos starptautiskos standartus. |
| --- | --- |

(3)

ANO Ģenerālā asambleja 2009. gada 2. decembrī pieņēma Rezolūciju 64/48 “Ieroču tirdzniecības līgums”, ar ko tā nolēma 2012. gadā sasaukt ANO konferenci par ieroču tirdzniecības līgumu, lai sagatavotu juridiski saistošu instrumentu, kas parastu ieroču nodošanai paredzētu visaugstākos iespējamos kopējos starptautiskos standartus.

| (4) | Padome 2006. gada 11. decembra, 2007. gada 10. decembra, 2010. gada 12. jūlija un 2012. gada 25. jūnija secinājumos pauda gandarījumu par dažādajiem ITL procesa posmiem un pauda stingru apņemšanos panākt, lai veiksmīgi noritētu sarunas par jaunu juridiski saistošu starptautisku instrumentu, ar kuru būtu jāpanāk visaugstākie iespējamie kopējie starptautiskie standarti, lai regulētu parasto ieroču likumīgu tirdzniecību, un kuram vajadzētu attiekties uz visām ANO dalībvalstīm, un tādēļ tas varētu būt vispārējs. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2006. gada 11. decembra, 2007. gada 10. decembra, 2010. gada 12. jūlija un 2012. gada 25. jūnija secinājumos pauda gandarījumu par dažādajiem ITL procesa posmiem un pauda stingru apņemšanos panākt, lai veiksmīgi noritētu sarunas par jaunu juridiski saistošu starptautisku instrumentu, ar kuru būtu jāpanāk visaugstākie iespējamie kopējie starptautiskie standarti, lai regulētu parasto ieroču likumīgu tirdzniecību, un kuram vajadzētu attiekties uz visām ANO dalībvalstīm, un tādēļ tas varētu būt vispārējs.

| (5) | Lai veicinātu ITL procesa pieejamību un atbilsmi, Padome pieņēma Lēmumu 2009/42/KĀDP (2009. gada 19. janvāris) par atbalstu ES darbībām, aicinot trešās valstis parakstīt ieroču tirdzniecības līgumu Eiropas drošības stratēģijas sistēmā (1), un Lēmumu 2010/336/KĀDP (2010. gada 14. jūnijs) par ES darbībām, saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju atbalstot ieroču tirdzniecības līgumu (2), kuros ietverta virkne pasaules nozīmes reģionālu semināru. Minēto informēšanas pasākumu mērķis bija atbalstīt sagatavošanās procesu, lai 2012. gadā rīkotu ANO konferenci par ieroču tirdzniecības līgumu, paplašinot apspriedes un nākot klajā ar konkrētiem ieteikumiem; un atbalstīt ANO dalībvalstis tādas ekspertīzes attīstīšanā un uzlabošanā, lai pēc līguma stāšanās spēkā īstenotu efektīvu ieroču nodošanas kontroli. |
| --- | --- |

(5)

Lai veicinātu ITL procesa pieejamību un atbilsmi, Padome pieņēma Lēmumu 2009/42/KĀDP (2009. gada 19. janvāris) par atbalstu ES darbībām, aicinot trešās valstis parakstīt ieroču tirdzniecības līgumu Eiropas drošības stratēģijas sistēmā (1), un Lēmumu 2010/336/KĀDP (2010. gada 14. jūnijs) par ES darbībām, saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju atbalstot ieroču tirdzniecības līgumu (2), kuros ietverta virkne pasaules nozīmes reģionālu semināru. Minēto informēšanas pasākumu mērķis bija atbalstīt sagatavošanās procesu, lai 2012. gadā rīkotu ANO konferenci par ieroču tirdzniecības līgumu, paplašinot apspriedes un nākot klajā ar konkrētiem ieteikumiem; un atbalstīt ANO dalībvalstis tādas ekspertīzes attīstīšanā un uzlabošanā, lai pēc līguma stāšanās spēkā īstenotu efektīvu ieroču nodošanas kontroli.

| (6) | ANO konference par ieroču tirdzniecības līgumu tika sasaukta ANO galvenajā mītnē Ņujorkā no 2012. gada 2. jūlija līdz 27. jūlijam, lai izstrādātu juridiski saistošu instrumentu par visaugstākajiem iespējamajiem kopējiem starptautiskiem standartiem parasto ieroču nodošanai. Konference nevarēja vienoties par noslēguma dokumentu tam paredzētajā laikā. Tomēr sarunās tika gūts vērā ņemams progress, kā atspoguļots līguma projekta tekstā, ko konferences priekšsēdētājs iesniedza 2012. gada 26. jūlijā. |
| --- | --- |

(6)

ANO konference par ieroču tirdzniecības līgumu tika sasaukta ANO galvenajā mītnē Ņujorkā no 2012. gada 2. jūlija līdz 27. jūlijam, lai izstrādātu juridiski saistošu instrumentu par visaugstākajiem iespējamajiem kopējiem starptautiskiem standartiem parasto ieroču nodošanai. Konference nevarēja vienoties par noslēguma dokumentu tam paredzētajā laikā. Tomēr sarunās tika gūts vērā ņemams progress, kā atspoguļots līguma projekta tekstā, ko konferences priekšsēdētājs iesniedza 2012. gada 26. jūlijā.

| (7) | ANO Ģenerālās asamblejas Pirmā komiteja 2012. gada 7. novembrī pieņēma rezolūcijas “Ieroču tirdzniecības līgums” projektu, kurā tika pieņemts lēmums no 2013. gada 18. līdz 28. martam Ņujorkā sasaukt galīgo ANO konferenci par ieroču tirdzniecības līgumu, kuru reglamentētu ar 2012. gada jūlija konferences vajadzībām pieņemto reglamentu, lai pabeigtu ieroču tirdzniecības līguma izstrādi, pamatojoties uz līguma projekta tekstu, ko 2012. gada 26. jūlijā iesniedza iepriekšējās ANO konferences priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

(7)

ANO Ģenerālās asamblejas Pirmā komiteja 2012. gada 7. novembrī pieņēma rezolūcijas “Ieroču tirdzniecības līgums” projektu, kurā tika pieņemts lēmums no 2013. gada 18. līdz 28. martam Ņujorkā sasaukt galīgo ANO konferenci par ieroču tirdzniecības līgumu, kuru reglamentētu ar 2012. gada jūlija konferences vajadzībām pieņemto reglamentu, lai pabeigtu ieroču tirdzniecības līguma izstrādi, pamatojoties uz līguma projekta tekstu, ko 2012. gada 26. jūlijā iesniedza iepriekšējās ANO konferences priekšsēdētājs.

| (8) | Ņemot vērā ANO 2012. gada jūlija konferences rezultātus, darbības, ko izveidoja ar Lēmumu 2009/42/KĀDP un Lēmumu 2010/336/KĀDP, un vajadzību dot ieguldījumu veiksmīgā sarunu noslēgšanā, Savienībai būtu jāturpina atbalstīt ITL procesu, lai panāktu, ka tā rezultātā bez kavēšanās tiktu pieņemts efektīvs un īstenojams juridiski saistošs līgums. Ar turpmāko Savienības atbalstu ITL procesam būtu jāveicina veiksmīga sarunu pabeigšana2013. gada 18. līdz 28. marta ANO konferencē un jāsekmē īstenošanas centieni trešās valstīs, kam būtu jāievēro gaidāmais ieroču tirdzniecības līgums, |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā ANO 2012. gada jūlija konferences rezultātus, darbības, ko izveidoja ar Lēmumu 2009/42/KĀDP un Lēmumu 2010/336/KĀDP, un vajadzību dot ieguldījumu veiksmīgā sarunu noslēgšanā, Savienībai būtu jāturpina atbalstīt ITL procesu, lai panāktu, ka tā rezultātā bez kavēšanās tiktu pieņemts efektīvs un īstenojams juridiski saistošs līgums. Ar turpmāko Savienības atbalstu ITL procesam būtu jāveicina veiksmīga sarunu pabeigšana2013. gada 18. līdz 28. marta ANO konferencē un jāsekmē īstenošanas centieni trešās valstīs, kam būtu jāievēro gaidāmais ieroču tirdzniecības līgums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Atbalstot ieroču tirdzniecības līgumu (“ITL”), Savienība veic darbības, lai:

| — | atbalstītu veiksmīgu ANO sarunu pabeigšanu par ITL, |
| --- | --- |

—

atbalstītu veiksmīgu ANO sarunu pabeigšanu par ITL,

| — | atbalstītu ANO dalībvalstis, tām attīstot un uzlabojot attiecīgu valstu un reģionu zināšanas par to, kā īstenot efektīvu ieroču nodošanas kontroli, lai garantētu, ka iecerētais ITL pēc stāšanās spēkā būtu cik vien iespējams efektīvs. |
| --- | --- |

—

atbalstītu ANO dalībvalstis, tām attīstot un uzlabojot attiecīgu valstu un reģionu zināšanas par to, kā īstenot efektīvu ieroču nodošanas kontroli, lai garantētu, ka iecerētais ITL pēc stāšanās spēkā būtu cik vien iespējams efektīvs.

2.   Lai sasniegtu 1. punktā minētos mērķus, Savienība īsteno šādu projekta darbību:

| — | organizē divus valdību ekspertu seminārus, kuru mērķis ir veicināt sarunu noslēgšanu un turpmāku ITL īstenošanu. |
| --- | --- |

—

organizē divus valdību ekspertu seminārus, kuru mērķis ir veicināt sarunu noslēgšanu un turpmāku ITL īstenošanu.

Sīki izstrādāts šajā punktā minētās projekta darbības apraksts ir izklāstīts pielikumā.

2. pants

1.   Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”) ir atbildīgs par šā lēmuma īstenošanu.

2.   Lēmuma 1. panta 2. punktā minēto projekta darbību tehnisko īstenošanu veic ES MII neizplatīšanas konsorcijs (“konsorcijs”).

3.   Par to, kā konsorcijs veic savu uzdevumu, ir atbildīgs Augstais pārstāvis. Šajā nolūkā Augstais pārstāvis noslēdz nepieciešamo vienošanos ar konsorciju.

3. pants

1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minētās projekta darbības īstenošanai ir EUR 160 800.

2.   Izdevumus, ko finansē no šā panta 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības budžetam.

3.   Komisija uzrauga 1. punktā minēto izdevumu pareizu pārvaldību. Šajā nolūkā tā noslēdz finansēšanas nolīgumu ar konsorciju. Nolīgumā paredz, ka konsorcijs nodrošina Savienības ieguldījuma apjomam atbilstīgu pamanāmību.

4.   Komisija 3. punktā minēto finansēšanas nolīgumu cenšas noslēgt cik drīz vien iespējams pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā informē Padomi par jebkādām grūtībām minētajā procesā, kā arī par finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienu.

4. pants

1.   Augstais pārstāvis ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz regulāriem ziņojumiem, kas sagatavoti pēc katra semināra rīkošanas. Ziņojumus sagatavos konsorcijs, un tie būs Padomes veiktā novērtējuma pamatā.

2.   Komisija sniedz informāciju par 1. panta 2. punktā minētās projekta darbības īstenošanas finanšu aspektiem.

5. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Tas zaudē spēku 24 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienas vai sešus mēnešus pēc tā pieņemšanas dienas, ja minētajā laikposmā nenoslēdz finansēšanas nolīgumu.

Briselē, 2013. gada 22. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. NOONAN

---

(1)  OV L 17, 22.1.2009., 39. lpp.

1

(2)  OV L 152, 18.6.2010., 14. lpp.

2

---

PIELIKUMS

PROJEKTA DARBĪBA, KAS MINĒTA 1. PANTA 2. PUNKTĀ

1.   Mērķis

Vispārējais šā lēmuma mērķis ir palīdzēt sekmīgi pabeigt ANO sarunas par ieroču tirdzniecības līgumu (“ITL”) un atbalstīt ANO dalībvalstis sagatavošanas darbos, lai pēc ITL stāšanās spēkā panāktu pilnīgu tā īstenošanu.

2.   Projekta darbības apraksts

2.1.   Mērķi

Ar projekta darbību tiks atbalstīti Savienības centieni, kuru mērķis ir palīdzēt noslēgt sarunas par ITL, ar ko tiks “noteikti pēc iespējas augstākie kopējie starptautiskie standarti, lai reglamentētu parasto ieroču likumīgu tirdzniecību” un lai tā rezultātā “panāktu atbildīgāku un pārredzamāku ieroču tirdzniecību, tādējādi sniedzot ieguldījumu miera un drošības, reģionālās stabilitātes un ilgtspējīgas sociālās un ekonomiskās attīstības stiprināšanā”. Projekta darbība jo īpaši:

| — | palīdzēs panākt ietekmīgu un noturīgu ITL, kura pamatā ir 2012. gada 26. jūlija līguma projekta teksts, |
| --- | --- |

—

palīdzēs panākt ietekmīgu un noturīgu ITL, kura pamatā ir 2012. gada 26. jūlija līguma projekta teksts,

| — | turpinās Savienības centienus mudināt trešās valstis atbalstīt juridiski saistoša ITL izstrādi un īstenošanu, ar kuru izveido starptautiskus kopējus standartus parasto ieroču tirdzniecībai pasaulē, |
| --- | --- |

—

turpinās Savienības centienus mudināt trešās valstis atbalstīt juridiski saistoša ITL izstrādi un īstenošanu, ar kuru izveido starptautiskus kopējus standartus parasto ieroču tirdzniecībai pasaulē,

| — | veicinās Savienības centienus pastiprināt ieroču nodošanas kontroles trešās valstīs un |
| --- | --- |

—

veicinās Savienības centienus pastiprināt ieroču nodošanas kontroles trešās valstīs un

| — | atbalstīs trešo valstu centienus valsts līmenī veikt sagatavošanas darbus, lai pēc ITL stāšanās spēkā panāktu pilnīgu tā īstenošanu. |
| --- | --- |

—

atbalstīs trešo valstu centienus valsts līmenī veikt sagatavošanas darbus, lai pēc ITL stāšanās spēkā panāktu pilnīgu tā īstenošanu.

2.2.   Rezultāti

Projekta darbības īstenošanas rezultātā:

| — | tiks izveidots svarīgu valdības ieinteresēto personu forums, lai palīdzētu ANO dalībvalstīm sagatavoties 2013. gada martā paredzētajai ANO konferencei par ITL un lai palīdzētu valstīm sagatavot drīzu ITL stāšanos spēkā un pilnīgu tā īstenošanu. Šajā forumā tiks arī izskatīts, kā var koordinēt un maksimāli izvērst darbības, kas jau norit starptautiskās palīdzības jomā, kuru sniedz ar mērķi pastiprināt ieroču eksporta kontroles, |
| --- | --- |

—

tiks izveidots svarīgu valdības ieinteresēto personu forums, lai palīdzētu ANO dalībvalstīm sagatavoties 2013. gada martā paredzētajai ANO konferencei par ITL un lai palīdzētu valstīm sagatavot drīzu ITL stāšanos spēkā un pilnīgu tā īstenošanu. Šajā forumā tiks arī izskatīts, kā var koordinēt un maksimāli izvērst darbības, kas jau norit starptautiskās palīdzības jomā, kuru sniedz ar mērķi pastiprināt ieroču eksporta kontroles,

| — | tiks izstrādāts publiski pieejams 20 lappušu garš ziņojums. Šajā ziņojumā būs izklāstīts, kā, pamatojoties uz jau noritošajām Savienības un starptautiskajām informēšanas un palīdzības darbībām, atbalstīt trešo valstu centienus izveidot ieroču nodošanas kontroles sistēmas, ar ko tiek pildīti ITL noteiktie pienākumi. |
| --- | --- |

—

tiks izstrādāts publiski pieejams 20 lappušu garš ziņojums. Šajā ziņojumā būs izklāstīts, kā, pamatojoties uz jau noritošajām Savienības un starptautiskajām informēšanas un palīdzības darbībām, atbalstīt trešo valstu centienus izveidot ieroču nodošanas kontroles sistēmas, ar ko tiek pildīti ITL noteiktie pienākumi.

2.3.   Darbību apraksts

Lai sasniegtu 2.1. punktā minētos mērķus, šis projekts aptvers trīs darbības: divus seminārus un ziņojumu.

2.3.1.   Valdību pārstāvjiem paredzēti semināri

Projektā būs paredzēts 30 līdz 40 valdību ekspertiem rīkot divus seminārus ar divu dienu ilgu uzturēšanos. Katram no diviem semināriem, apspriežoties ar Augsto pārstāvi un attiecīgo Padomes darba grupu, tiks noteikta tā norises vieta un laiks.

a)   Semināru struktūra

Divi semināri sniegs iespēju apspriest virkni jautājumu, tostarp:

| — | kā 2013. gada martā paredzētajā ANO konferencē panākt sekmīgu noslēgumu sarunās par ITL, kura pamatā ir 2012. gada 26. jūlija līguma projekta teksts, |
| --- | --- |

—

kā 2013. gada martā paredzētajā ANO konferencē panākt sekmīgu noslēgumu sarunās par ITL, kura pamatā ir 2012. gada 26. jūlija līguma projekta teksts,

| — | kā nodrošināt pēc iespējas drīzāku ITL stāšanos spēkā, |
| --- | --- |

—

kā nodrošināt pēc iespējas drīzāku ITL stāšanos spēkā,

| — | kāda paraugprakse pastāv valsts līmeņa, reģionālajā un starptautiskajā palīdzībā, lai palīdzētu panākt ITL stāšanos spēkā un pilnīgu tā īstenošanu, |
| --- | --- |

—

kāda paraugprakse pastāv valsts līmeņa, reģionālajā un starptautiskajā palīdzībā, lai palīdzētu panākt ITL stāšanos spēkā un pilnīgu tā īstenošanu,

| — | kādi juridiski, tehniski, materiāli un finansiāli elementi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu tādu valstu sistēmu izstrādi, kuras ir vajadzīgas ITL noteikto pienākumu pildīšanai. |
| --- | --- |

—

kādi juridiski, tehniski, materiāli un finansiāli elementi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu tādu valstu sistēmu izstrādi, kuras ir vajadzīgas ITL noteikto pienākumu pildīšanai.

Pirms katra semināra tiks sagatavots īss pārdomu dokuments, kurā ir akcentēti galvenie apspriežamie jautājumi. Drīz pēc semināra noslēguma tiks sagatavots tā kopsavilkums un iesniegts Augstajam pārstāvim un attiecīgajām Padomes darba grupām.

Sīki izstrādāta semināru darba kārtība galīgajā redakcijā tiks noteikta, apspriežoties ar Augsto pārstāvi un attiecīgo Padomes darba grupu.

b)   Semināru dalībnieki

Semināros piedalīsies līdz pat 40 valdību pārstāvji no izraudzītām ANO dalībvalstīm, kas piedalās ITL sarunās. Katram no diviem semināriem, apspriežoties ar Augsto pārstāvi un attiecīgo Padomes darba grupu, tiks noteikts sīki izstrādāts dalībnieku saraksts galīgajā redakcijā.

2.3.2.   Ziņojums par Savienības un starptautisku palīdzību trešām valstīm ITL īstenošanā

Pēc divu semināru noslēguma tiks publicēts 20 lappušu garš ziņojums, kurā būs izklāstīts, kā var pilnveidot un izvērst jau noritošās Savienības un starptautiskās informēšanas un palīdzības darbības, kuru mērķis ir pastiprināt ieroču nodošanas kontroles, lai palīdzētu ANO dalībvalstīm pildīt ITL noteiktos pienākumus. Ziņojuma pamatmērķis būs ieteikt pasākumus, lai sekmētu drīzu ITL stāšanos spēkā.

Ziņojums būs izstrādāts, lai palīdzētu apspriest turpmākus informatīvus pasākumus un palīdzību, kas paredzēta ITL īstenošanas atbalstam. Iecere ir tāda, ka minētais ziņojums būs publiska vēsts, kas izriet no šā lēmuma, un gādās par to, lai Savienības ieguldījums ietekmīga un noturīga ITL nodrošināšanā būtu nepārtraukti pamanāms.

3.   Ilgums

Projekta darbības īstenošanas laikposms ir 12 mēneši pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienas.

4.   Labuma guvēji

Ieguvēji no šīs projekta darbības būs ANO dalībvalstis, īpašu uzsvaru liekot uz valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par valsts politikas noteikšanu attiecībā uz ITL un uz tā turpmāku īstenošanu. Konkrētu valsts labuma guvēju atlase tiks noteikta, apspriežoties ar Augsto pārstāvi un attiecīgo Padomes darba grupu.

5.   Īstenotāja struktūra

Šā lēmuma tehniska īstenošana tiks uzticēta konsorcijam. Par to, kā konsorcijs veiks savus uzdevumus, atbildīgs būs Augstais pārstāvis. Konsorcijs nodrošinās Savienības ieguldījuma apjomam atbilstīgu pamanāmību.

---

| 23.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 20/57 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 20/57

---

PADOMES LĒMUMS 2013/44/KĀDP

(2013. gada 22. janvāris),

ar ko groza Lēmumu 2010/96/KĀDP par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā, un pagarina tā piemērošanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | 2010. gada 15. februārī Padome pieņēma Lēmumu 2010/96/KĀDP (1). |
| --- | --- |

(1)

2010. gada 15. februārī Padome pieņēma Lēmumu 2010/96/KĀDP (1).

| (2) | 2011. gada 28. jūlijā Padome pieņēma Lēmumu 2011/483/KĀDP (2), ar ko tā grozīja Lēmumu 2010/96/KĀDP un pagarināja tā piemērošanu uz vēl vienu gadu. |
| --- | --- |

(2)

2011. gada 28. jūlijā Padome pieņēma Lēmumu 2011/483/KĀDP (2), ar ko tā grozīja Lēmumu 2010/96/KĀDP un pagarināja tā piemērošanu uz vēl vienu gadu.

| (3) | 2012. gada 14. maijā Padome uzsvēra, cik svarīgi ir galu galā nodot Somālijas iestādēm atbildību par drošību un šajā nolūkā pastiprināt starptautisko atbalstu Somālijas valsts drošības spēkiem (SNSF). Tā atzinīgi novērtēja apmācīto Somālijas karavīru ieguldījumu drošības veicināšanā Somālijā un apņēmās ar ES militārās misijas palīdzību turpināt atbalstīt SNSF, tostarp to vadības un kontroles struktūras, pilnveidošanu sadarbībā ar Āfrikas Savienības misiju Somālijā (AMISOM), Ugandu, Amerikas Savienotajām Valstīm un citām attiecīgajām iesaistītajām personām. |
| --- | --- |

(3)

2012. gada 14. maijā Padome uzsvēra, cik svarīgi ir galu galā nodot Somālijas iestādēm atbildību par drošību un šajā nolūkā pastiprināt starptautisko atbalstu Somālijas valsts drošības spēkiem (SNSF). Tā atzinīgi novērtēja apmācīto Somālijas karavīru ieguldījumu drošības veicināšanā Somālijā un apņēmās ar ES militārās misijas palīdzību turpināt atbalstīt SNSF, tostarp to vadības un kontroles struktūras, pilnveidošanu sadarbībā ar Āfrikas Savienības misiju Somālijā (AMISOM), Ugandu, Amerikas Savienotajām Valstīm un citām attiecīgajām iesaistītajām personām.

| (4) | Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs 2012. gada 1. maija ziņojumā Drošības padomei ieteica mudināt starptautisko kopienu veikt nopietnus ieguldījumus Somālijas ilgtermiņa atjaunošanā un attīstībā, tostarp atbalstot drošības sektora stiprināšanu. |
| --- | --- |

(4)

Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs 2012. gada 1. maija ziņojumā Drošības padomei ieteica mudināt starptautisko kopienu veikt nopietnus ieguldījumus Somālijas ilgtermiņa atjaunošanā un attīstībā, tostarp atbalstot drošības sektora stiprināšanu.

| (5) | Otrā starptautiskā konference par Somāliju, kas notika Stambulā 2012. gada 31. maijā un 1. jūnijā, uzslavēja Savienību par tās atbalstu AMISOM un Somālijas drošības iestādēm. Konference atzina, ka starptautiskajai kopienai ir jāturpina atbalstīt profesionālas, ietverošas, disciplinētas un labi apgādātas drošības sistēmas atjaunošanu, tostarp Somālijas valsts armijas, policijas, kara flotes, krasta robežsardzes un izlūkošanas aģentūru atjaunošanu, un uzsvēra, ka visi Somālijas spēki jāpakļauj vienotai vadībai. |
| --- | --- |

(5)

Otrā starptautiskā konference par Somāliju, kas notika Stambulā 2012. gada 31. maijā un 1. jūnijā, uzslavēja Savienību par tās atbalstu AMISOM un Somālijas drošības iestādēm. Konference atzina, ka starptautiskajai kopienai ir jāturpina atbalstīt profesionālas, ietverošas, disciplinētas un labi apgādātas drošības sistēmas atjaunošanu, tostarp Somālijas valsts armijas, policijas, kara flotes, krasta robežsardzes un izlūkošanas aģentūru atjaunošanu, un uzsvēra, ka visi Somālijas spēki jāpakļauj vienotai vadībai.

| (6) | Somālijas Republikas prezidents pieņēma sešu pīlāru politiku, lai veicinātu stabilitāti, ekonomikas atlabšanu, miera veidošanu, pakalpojumu sniegšanu, starptautiskās attiecības un vienotību, kur drošības nozares reforma tiek uzskatīta par pamatu dzīvotspējīgas Somālijas valsts veidošanai, un lūdza Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) turpināt Savienības iesaisti Somālijas atbalstam. |
| --- | --- |

(6)

Somālijas Republikas prezidents pieņēma sešu pīlāru politiku, lai veicinātu stabilitāti, ekonomikas atlabšanu, miera veidošanu, pakalpojumu sniegšanu, starptautiskās attiecības un vienotību, kur drošības nozares reforma tiek uzskatīta par pamatu dzīvotspējīgas Somālijas valsts veidošanai, un lūdza Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) turpināt Savienības iesaisti Somālijas atbalstam.

| (7) | Ugandas valdība ir paudusi gandarījumu par partnerību ar Savienību, kas veidota saistībā ar ES militāro misiju, un vēlmi turpināt sadarbību šajā ziņā. |
| --- | --- |

(7)

Ugandas valdība ir paudusi gandarījumu par partnerību ar Savienību, kas veidota saistībā ar ES militāro misiju, un vēlmi turpināt sadarbību šajā ziņā.

| (8) | 2012. gada 27. novembrī Somālijas Republikas premjerministrs nosūtīja AP ielūguma vēstuli saistībā ar ES militārās misijas izvēršanu, atzinīgi novērtējot Savienības atbalstu Somālijas bruņoto spēku apmācībai. |
| --- | --- |

(8)

2012. gada 27. novembrī Somālijas Republikas premjerministrs nosūtīja AP ielūguma vēstuli saistībā ar ES militārās misijas izvēršanu, atzinīgi novērtējot Savienības atbalstu Somālijas bruņoto spēku apmācībai.

| (9) | 2012. gada 10. decembrī Padome apstiprināja ES militārās misijas pārskatīto krīzes pārvarēšanas koncepciju. |
| --- | --- |

(9)

2012. gada 10. decembrī Padome apstiprināja ES militārās misijas pārskatīto krīzes pārvarēšanas koncepciju.

| (10) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un pasākumu izstrādē un īstenošanā. Dānija nepiedalās šā lēmuma īstenošanā, un tādēļ tā nepiedalās šīs misijas finansēšanā. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un pasākumu izstrādē un īstenošanā. Dānija nepiedalās šā lēmuma īstenošanā, un tādēļ tā nepiedalās šīs misijas finansēšanā.

| (11) | ES militārā misija būtu vēl jāpagarina, un būtu jāpielāgo tās pilnvaras, |
| --- | --- |

(11)

ES militārā misija būtu vēl jāpagarina, un būtu jāpielāgo tās pilnvaras,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2010/96/KĀDP groza šādi:

| 1) | Lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:
  “1. pants
  Misija
  1.   Savienība veic militāru apmācības misiju, lai atbilstīgi Somālijas vajadzībām un prioritātēm palīdzētu veidot un nostiprināt Somālijas valsts bruņotos spēkus (SNAF), kas atbild Somālijas valsts valdībai.
  2.   Lai sasniegtu 1. punktā izklāstītos mērķus, ES militāro misiju izvieto Somālijā un Ugandā, lai tā sniegtu konsultācijas un padomus un atbalstītu Somālijas iestādes attiecībā uz SNAF izveidi, Somālijas valsts drošības un stabilizācijas plāna īstenošanu un SNAF apmācību darbībām. ES militārā misija ir gatava arī sniegt palīdzību, ciktāl to atļauj tās līdzekļi un iespējas, citiem Savienības dalībniekiem to attiecīgo pilnvaru īstenošanā drošības un aizsardzības jomā Somālijā.
  3.   Pilnvarojumā ietverto darbību īstenošana Somālijā ir atkarīga no drošības apstākļiem Somālijā un Politikas un drošības komitejas sniegtajām politiskajām norādēm.” |
| --- | --- |

1)

Lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Misija

1.   Savienība veic militāru apmācības misiju, lai atbilstīgi Somālijas vajadzībām un prioritātēm palīdzētu veidot un nostiprināt Somālijas valsts bruņotos spēkus (SNAF), kas atbild Somālijas valsts valdībai.

2.   Lai sasniegtu 1. punktā izklāstītos mērķus, ES militāro misiju izvieto Somālijā un Ugandā, lai tā sniegtu konsultācijas un padomus un atbalstītu Somālijas iestādes attiecībā uz SNAF izveidi, Somālijas valsts drošības un stabilizācijas plāna īstenošanu un SNAF apmācību darbībām. ES militārā misija ir gatava arī sniegt palīdzību, ciktāl to atļauj tās līdzekļi un iespējas, citiem Savienības dalībniekiem to attiecīgo pilnvaru īstenošanā drošības un aizsardzības jomā Somālijā.

3.   Pilnvarojumā ietverto darbību īstenošana Somālijā ir atkarīga no drošības apstākļiem Somālijā un Politikas un drošības komitejas sniegtajām politiskajām norādēm.”

| 2) | Lēmuma 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ar šo brigādes ģenerālis Gerald AHERNE no 2013. gada 1. februāra tiek iecelts par ES misijas komandieri.” |
| --- | --- |

2)

Lēmuma 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ar šo brigādes ģenerālis Gerald AHERNE no 2013. gada 1. februāra tiek iecelts par ES misijas komandieri.”

| 3) | Lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu:
  “3. pants
  Misijas štāba izraudzīšanās
  1.   Misijas štābs sākumā paliek izvietots Ugandā ar nolūku to, iespējams, vēlāk pilnvaru laikā saskaņā ar plānošanas dokumentiem pārvietot uz Somāliju. Tas pilda gan operāciju štāba, gan spēku štāba funkcijas.
  2.   Misijas štābā ietilpst sakaru birojs Nairobi un atbalsta vienība Briselē.” |
| --- | --- |

3)

Lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu:

“3. pants

Misijas štāba izraudzīšanās

1.   Misijas štābs sākumā paliek izvietots Ugandā ar nolūku to, iespējams, vēlāk pilnvaru laikā saskaņā ar plānošanas dokumentiem pārvietot uz Somāliju. Tas pilda gan operāciju štāba, gan spēku štāba funkcijas.

2.   Misijas štābā ietilpst sakaru birojs Nairobi un atbalsta vienība Briselē.”

| 4) | Lēmuma 7. pantu aizstāj ar šādu:
  “7. pants
  Savienības reakcijas un koordinācijas saskaņotība
  1.   AP nodrošina šā lēmuma īstenošanas saskaņotību ar Savienības ārējo darbību kopumā, tostarp ar Savienības attīstības programmām.
  2.   Neskarot komandķēdi, ES misijas komandieris saņem vietējas politiskas norādes no ES Īpašā pārstāvja Āfrikas ragam un no attiecīgām Savienības delegācijām reģionā.
  3.   ES militārā misija saglabā un stiprina koordināciju ar EUNAVFOR Atalanta un EUCAP Nestor. ES Operāciju centrs saskaņā ar savām pilnvarām, kas izklāstītas Padomes Lēmumā 2012/173/KĀDP (2012. gada 23. marts) par ES Operāciju centra darbības uzsākšanu saistībā ar kopējās drošības un aizsardzības politikas misijām un operāciju Āfrikas ragā (3), veicina šādu koordināciju un informācijas apmaiņu, lai palielinātu saskaņotību, efektivitāti un sinerģiju starp trim Kopējās drošības un aizsardzības politikas misijām un operācijām reģionā.
  4.   ES militārā misija darbojas ciešā sadarbībā ar citām starptautiskajām reģionā iesaistītajām personām, jo īpaši ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, AMISOM, Amerikas Savienotajām Valstīm un Ugandu saskaņā ar Somālijas valsts valdības prasībām, par kurām panākta vienošanās. |
| --- | --- |

4)

Lēmuma 7. pantu aizstāj ar šādu:

“7. pants

Savienības reakcijas un koordinācijas saskaņotība

1.   AP nodrošina šā lēmuma īstenošanas saskaņotību ar Savienības ārējo darbību kopumā, tostarp ar Savienības attīstības programmām.

2.   Neskarot komandķēdi, ES misijas komandieris saņem vietējas politiskas norādes no ES Īpašā pārstāvja Āfrikas ragam un no attiecīgām Savienības delegācijām reģionā.

3.   ES militārā misija saglabā un stiprina koordināciju ar EUNAVFOR Atalanta un EUCAP Nestor. ES Operāciju centrs saskaņā ar savām pilnvarām, kas izklāstītas Padomes Lēmumā 2012/173/KĀDP (2012. gada 23. marts) par ES Operāciju centra darbības uzsākšanu saistībā ar kopējās drošības un aizsardzības politikas misijām un operāciju Āfrikas ragā (3), veicina šādu koordināciju un informācijas apmaiņu, lai palielinātu saskaņotību, efektivitāti un sinerģiju starp trim Kopējās drošības un aizsardzības politikas misijām un operācijām reģionā.

4.   ES militārā misija darbojas ciešā sadarbībā ar citām starptautiskajām reģionā iesaistītajām personām, jo īpaši ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, AMISOM, Amerikas Savienotajām Valstīm un Ugandu saskaņā ar Somālijas valsts valdības prasībām, par kurām panākta vienošanās.

| 5) | Lēmuma 10. pantu aizstāj ar šādu:
  “10. pants
  Finansiāli noteikumi
  1.   ES militārās misijas kopējās izmaksas pārvalda saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/871/KĀDP (2011. gada 19. decembris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena) (4) (ATHENA).
  2.   Finanšu atsauces summa ES militārās misijas kopējo izmaksu segšanai laikposmā līdz 2011. gada 9. augustam ir EUR 4,8 miljoni. ATHENA lēmuma 25. panta 1. punktā minētās finanšu atsauces summas procentu likme ir 60 %.
  3.   Finanšu atsauces summa ES militārās misijas kopējo izmaksu segšanai laikposmā no 2011. gada 9. augusta līdz 2012. gada 31. decembrim ir EUR 4,8 miljoni. ATHENA lēmuma 25. panta 1. punktā minētās finanšu atsauces summas procentu likme ir 30 %.
  4.   Finanšu atsauces summa ES militārās misijas kopējo izmaksu segšanai laikposmā no 2013. gada 1. janvāra ir EUR 11,6 miljoni. ATHENA lēmuma 25. panta 1. punktā minētās finanšu atsauces summas procentu likme ir 20 %, un ATHENA lēmuma 32. panta 3. punktā minētais saistību apjoms ir 30 %. |
| --- | --- |

5)

Lēmuma 10. pantu aizstāj ar šādu:

“10. pants

Finansiāli noteikumi

1.   ES militārās misijas kopējās izmaksas pārvalda saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/871/KĀDP (2011. gada 19. decembris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena) (4) (ATHENA).

2.   Finanšu atsauces summa ES militārās misijas kopējo izmaksu segšanai laikposmā līdz 2011. gada 9. augustam ir EUR 4,8 miljoni. ATHENA lēmuma 25. panta 1. punktā minētās finanšu atsauces summas procentu likme ir 60 %.

3.   Finanšu atsauces summa ES militārās misijas kopējo izmaksu segšanai laikposmā no 2011. gada 9. augusta līdz 2012. gada 31. decembrim ir EUR 4,8 miljoni. ATHENA lēmuma 25. panta 1. punktā minētās finanšu atsauces summas procentu likme ir 30 %.

4.   Finanšu atsauces summa ES militārās misijas kopējo izmaksu segšanai laikposmā no 2013. gada 1. janvāra ir EUR 11,6 miljoni. ATHENA lēmuma 25. panta 1. punktā minētās finanšu atsauces summas procentu likme ir 20 %, un ATHENA lēmuma 32. panta 3. punktā minētais saistību apjoms ir 30 %.

| 6) | Lēmuma 11. pantu aizstāj ar šādu:
  “11. pants
  Informācijas izpaušana
  1.   Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/292/ES (2011. gada 31. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (5) AP ir arī pilnvarota attiecīgos gadījumos un atbilstīgi misijas vajadzībām nodot ar šo lēmumu saistītām trešām valstīm misijas vajadzībām sagatavotu ES klasificētu informāciju:






  a) | līdz līmenim, kāds paredzēts piemērojamajos informācijas drošības nolīgumos, kas noslēgti starp Savienību un attiecīgo trešo valsti; |
| --- | --- | --- |

6)

Lēmuma 11. pantu aizstāj ar šādu:

“11. pants

Informācijas izpaušana

1.   Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/292/ES (2011. gada 31. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (5) AP ir arī pilnvarota attiecīgos gadījumos un atbilstīgi misijas vajadzībām nodot ar šo lēmumu saistītām trešām valstīm misijas vajadzībām sagatavotu ES klasificētu informāciju:

a)

līdz līmenim, kāds paredzēts piemērojamajos informācijas drošības nolīgumos, kas noslēgti starp Savienību un attiecīgo trešo valsti;

| b) | vai citos gadījumos līdz slepenības pakāpei “CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL”. |
| --- | --- |

b)

vai citos gadījumos līdz slepenības pakāpei “CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL”.

2.   AP saskaņā ar Lēmumu 2011/292/ES ir arī pilnvarota atbilstīgi misijas darbības vajadzībām Apvienoto Nāciju Organizācijai (ANO) un Āfrikas Savienībai (ĀS) nodot misijas vajadzībām sagatavotu ES klasificētu informāciju līdz slepenības pakāpei “RESTREINT UE/ EU RESTRICTED”. AP un kompetentās ANO un ĀS iestādes noslēdz vienošanās šajā nolūkā.

3.   Īpašu un steidzamu operatīvu vajadzību gadījumā AP saskaņā ar Lēmumu 2011/292/ES ir arī pilnvarota nodot uzņēmējvalstij misijas vajadzībām sagatavotu ES klasificētu informāciju līdz slepenības pakāpei “RESTREINT UE /EU RESTRICTED”. AP un kompetentās uzņēmējvalsts iestādes noslēdz vienošanās šajā nolūkā.

4.   AP ir pilnvarota nodot ar šo lēmumu saistītām trešām valstīm ES neklasificētus dokumentus, kuri ir saistīti ar Padomes apspriedēm attiecībā uz misiju un uz kuriem saskaņā ar Padomes reglamenta (6) 6. panta 1. punktu attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu.

5.   AP šādas pilnvaras, kā arī pilnvaras noslēgt minētās vienošanās var deleģēt Eiropas Ārējās darbības dienesta darbiniekiem un/vai ES misijas komandierim.

| 7) | Lēmuma 12. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   ES militārās misijas pilnvaras beidzas ne vēlāk kā 2015. gada 31. martā.” |
| --- | --- |

7)

Lēmuma 12. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   ES militārās misijas pilnvaras beidzas ne vēlāk kā 2015. gada 31. martā.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.

Briselē, 2013. gada 22. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. NOONAN

---

(1)  OV L 44, 19.2.2010., 16. lpp.

1

(2)  OV L 198, 30.7.2011., 37. lpp.

2

(3)  OV L 89, 27.3.2012., 66. lpp.”.

3

(4)  OV L 343, 23.12.2011., 35. lpp.”.

4

(5)  OV L 141, 27.5.2011., 17. lpp.

5

(6)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).”.

6

---

| 23.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 20/60 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 20/60

---

PADOMES LĒMUMS 2013/45/KĀDP

(2013. gada 22. janvāris),

ar ko groza Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

tā kā:

| (1) | 2011. gada 28. februārī Padome pieņēma Lēmumu 2011/137/KĀDP (1). |
| --- | --- |

(1)

2011. gada 28. februārī Padome pieņēma Lēmumu 2011/137/KĀDP (1).

| (2) | Attiecībā uz Lēmuma 2011/137/KĀDP IV pielikumā iekļautajām personām, lai veicinātu nelikumīgi piesavināto līdzekļu atdošanu atpakaļ Lībijas valstij, būtu jāgroza Lēmumā 2011/137/KĀDP paredzētas atkāpes, lai atļautu dažu iesaldēto līdzekļu vai saimniecisko resursu atbrīvošanu, ja tie ir vajadzīgi, lai īstenotu Savienībā pieņemtu tiesas vai administratīvu nolēmumu, vai tiesas nolēmumu, kas ir izpildāms attiecīgajā dalībvalstī, pirms vai pēc dienas, kad attiecīgās personas, vienības vai struktūras iekļautas sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz Lēmuma 2011/137/KĀDP IV pielikumā iekļautajām personām, lai veicinātu nelikumīgi piesavināto līdzekļu atdošanu atpakaļ Lībijas valstij, būtu jāgroza Lēmumā 2011/137/KĀDP paredzētas atkāpes, lai atļautu dažu iesaldēto līdzekļu vai saimniecisko resursu atbrīvošanu, ja tie ir vajadzīgi, lai īstenotu Savienībā pieņemtu tiesas vai administratīvu nolēmumu, vai tiesas nolēmumu, kas ir izpildāms attiecīgajā dalībvalstī, pirms vai pēc dienas, kad attiecīgās personas, vienības vai struktūras iekļautas sarakstā.

| (3) | Padome uzskata, ka vairs nav pamatojuma Lēmuma 2011/137/KĀDP IV pielikumā paturēt vienu vienību. |
| --- | --- |

(3)

Padome uzskata, ka vairs nav pamatojuma Lēmuma 2011/137/KĀDP IV pielikumā paturēt vienu vienību.

| (4) | No sarakstiem Lēmuma 2011/137/KĀDP II un IV pielikumā būtu jāsvītro viena persona, kas būtu jāiekļauj minētā lēmuma I un III pielikumā iekļautajos sarakstos. |
| --- | --- |

(4)

No sarakstiem Lēmuma 2011/137/KĀDP II un IV pielikumā būtu jāsvītro viena persona, kas būtu jāiekļauj minētā lēmuma I un III pielikumā iekļautajos sarakstos.

| (5) | Būtu jāatjaunina informācija par dažām personām, kuras ir iekļautas sarakstos Lēmuma 2011/137/KĀDP I, II, III un IV pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Būtu jāatjaunina informācija par dažām personām, kuras ir iekļautas sarakstos Lēmuma 2011/137/KĀDP I, II, III un IV pielikumā.

| (6) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmuma 2011/137/KĀDP I, II, III un IV pielikums, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmuma 2011/137/KĀDP I, II, III un IV pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2011/137/KĀDP groza šādi.

| 1) | lēmuma 6. pantā iekļauj šādu punktu:
  "5.b   Attiecībā IV pielikumā iekļautajām personām un vienībām un atkāpjoties no 1. punkta b) apakšpunkta, dalībvalstu kompetentās iestādes var atļaut konkrētu iesaldēto līdzekļu vai saimniecisko resursu atbrīvošanu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | uz līdzekļiem vai saimnieciskajiem resursiem attiecas šķīrējtiesas nolēmums, kas ir pieņemts pirms dienas, kad 1. punkta b) apakšpunktā minēto fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru iekļāva IV pielikumā minētajā sarakstā, vai pirms vai pēc minētās dienas Savienībā pieņemts tiesas vai administratīvs nolēmums, vai tiesas nolēmums, kas ir izpildāms attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- | --- |

1)

lēmuma 6. pantā iekļauj šādu punktu:

"5.b   Attiecībā IV pielikumā iekļautajām personām un vienībām un atkāpjoties no 1. punkta b) apakšpunkta, dalībvalstu kompetentās iestādes var atļaut konkrētu iesaldēto līdzekļu vai saimniecisko resursu atbrīvošanu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

uz līdzekļiem vai saimnieciskajiem resursiem attiecas šķīrējtiesas nolēmums, kas ir pieņemts pirms dienas, kad 1. punkta b) apakšpunktā minēto fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru iekļāva IV pielikumā minētajā sarakstā, vai pirms vai pēc minētās dienas Savienībā pieņemts tiesas vai administratīvs nolēmums, vai tiesas nolēmums, kas ir izpildāms attiecīgajā dalībvalstī;

| b) | līdzekļus vai saimnieciskos resursus izmantos vienīgi, lai izpildītu prasījumus, kas izriet no šāda nolēmuma vai ko atzīst par spēkā esošiem ar šādu nolēmumu, ievērojot ierobežojumus, kas noteikti piemērojamajos normatīvajos aktos, kuri reglamentē tiesības, kas ir personām ar šādiem prasījumiem; |
| --- | --- |

b)

līdzekļus vai saimnieciskos resursus izmantos vienīgi, lai izpildītu prasījumus, kas izriet no šāda nolēmuma vai ko atzīst par spēkā esošiem ar šādu nolēmumu, ievērojot ierobežojumus, kas noteikti piemērojamajos normatīvajos aktos, kuri reglamentē tiesības, kas ir personām ar šādiem prasījumiem;

| c) | nolēmums nav pieņemts II un IV pielikumā minētas fiziskas vai juridiskas personas, vienības vai struktūras interesēs; un |
| --- | --- |

c)

nolēmums nav pieņemts II un IV pielikumā minētas fiziskas vai juridiskas personas, vienības vai struktūras interesēs; un

| d) | šāda nolēmuma atzīšana nav pretrunā attiecīgās dalībvalsts sabiedriskajai kārtībai. |
| --- | --- |

d)

šāda nolēmuma atzīšana nav pretrunā attiecīgās dalībvalsts sabiedriskajai kārtībai.

Dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par jebkuru atļauju, ko tā piešķir saskaņā ar šo punktu.";

| 2) | lēmuma 6. panta 6. punktā iekļauj šādu apakšpunktu:






  "c) | maksājumi, kas attiecībā uz IV pielikumā minētajām personām un vienībām jāveic saskaņā ar tiesas, administratīvu vai šķīrējtiesas nolēmumu, kurš pieņemts Savienībā vai ir izpildāms attiecīgajā dalībvalstī;" |
| --- | --- | --- |

2)

lēmuma 6. panta 6. punktā iekļauj šādu apakšpunktu:

"c)

maksājumi, kas attiecībā uz IV pielikumā minētajām personām un vienībām jāveic saskaņā ar tiesas, administratīvu vai šķīrējtiesas nolēmumu, kurš pieņemts Savienībā vai ir izpildāms attiecīgajā dalībvalstī;"

| 3) | Lēmuma 2011/137/KĀDP I, II, III un IV pielikumu groza tā, kā norādīts šā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

3)

Lēmuma 2011/137/KĀDP I, II, III un IV pielikumu groza tā, kā norādīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2013. gada 22. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. NOONAN

---

(1)  OV L 58, 3.3.2011, 53. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2011/137/KĀDP I, II, III un IV pielikumu groza šādi.

| 1) | I pielikumā






  a) | 1., 4., 5., 7.–15. un 18. ierakstu aizstāj šādiem ierakstiem:






  "1. | AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed

  Pases Nr.: B010574. Dzimšanas datums: 01.07.1950.
  Revolucionāro komiteju koordinācijas biroja vadītājs. Revolucionārās komitejas ir iesaistītas vardarbībā pret demonstrantiem.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: cietums Tunisijā.
  ANO norādes datums: 26.02.2011." |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I pielikumā

a)

1., 4., 5., 7.–15. un 18. ierakstu aizstāj šādiem ierakstiem:

"1.

AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed

Pases Nr.: B010574. Dzimšanas datums: 01.07.1950.

Revolucionāro komiteju koordinācijas biroja vadītājs. Revolucionārās komitejas ir iesaistītas vardarbībā pret demonstrantiem.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: cietums Tunisijā.

ANO norādes datums: 26.02.2011."

| "4. | JABIR Abu Bakr Yunis, ģenerālmajors
  Dzimšanas datums: 1952. gads. Dzimšanas vieta: Jalo, Lībija.
  Aizsardzības ministrs. Vispārēja atbildība par bruņoto spēku darbībām.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

"4.

JABIR Abu Bakr Yunis, ģenerālmajors

Dzimšanas datums: 1952. gads. Dzimšanas vieta: Jalo, Lībija.

Aizsardzības ministrs. Vispārēja atbildība par bruņoto spēku darbībām.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 5. | MATUQ, Matuq Mohammed

  Dzimšanas datums: 1956. gads. Dzimšanas vieta: Khoms, Lībija.
  Sabiedrisko pakalpojumu ministrs. Režīma augsta amatpersona. Saistība ar Revolucionārajam komitejām. Ir bijis iesaistīts disidentu apspiešanā un vardarbībā.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: nav zināms, iespējams, sagūstīts.
  ANO norādes datums: 26.02.2011." |
| --- | --- |

5.

MATUQ, Matuq Mohammed

Dzimšanas datums: 1956. gads. Dzimšanas vieta: Khoms, Lībija.

Sabiedrisko pakalpojumu ministrs. Režīma augsta amatpersona. Saistība ar Revolucionārajam komitejām. Ir bijis iesaistīts disidentu apspiešanā un vardarbībā.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: nav zināms, iespējams, sagūstīts.

ANO norādes datums: 26.02.2011."

| "7. | QADHAFI, Aisha Muammar

  Dzimšanas datums: 1978. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

  Muammar QADHAFI meita. Cieša saistība ar režīmu.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

"7.

QADHAFI, Aisha Muammar

Dzimšanas datums: 1978. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Muammar QADHAFI meita. Cieša saistība ar režīmu.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 8. | QADHAFI, Hannibal Muammar

  Pases Nr.: B/002210. Dzimšanas datums: 20.09.1975. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

8.

QADHAFI, Hannibal Muammar

Pases Nr.: B/002210. Dzimšanas datums: 20.09.1975. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 9. | QADHAFI, Khamis Muammar

  Dzimšanas datums: 1978. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Demonstrāciju apspiešanā iesaistīto militāro vienību komandieris.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

9.

QADHAFI, Khamis Muammar

Dzimšanas datums: 1978. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Demonstrāciju apspiešanā iesaistīto militāro vienību komandieris.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 10. | QADHAFI, Mohammed Muammar

  Dzimšanas datums: 1970. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

10.

QADHAFI, Mohammed Muammar

Dzimšanas datums: 1970. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 11. | QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

  Dzimšanas datums: 1942. gads. Dzimšanas vieta: Sirte, Lībija
  Revolūcijas vadonis, Bruņoto spēku virspavēlnieks. Atbildīgs par rīkojumu apspiest demonstrācijas un par cilvēktiesību pārkāpumiem.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

11.

QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Dzimšanas datums: 1942. gads. Dzimšanas vieta: Sirte, Lībija

Revolūcijas vadonis, Bruņoto spēku virspavēlnieks. Atbildīgs par rīkojumu apspiest demonstrācijas un par cilvēktiesību pārkāpumiem.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 12. | QADHAFI, Mutassim

  Dzimšanas datums: 1976. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.
  Nacionālās drošības padomnieks. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

12.

QADHAFI, Mutassim

Dzimšanas datums: 1976. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Nacionālās drošības padomnieks. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 13. | QADHAFI, Saadi

  Pases Nr.: a) 014797, b) 524521. Dzimšanas datums: a) 27.05.1973., b) 01.01.1975. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.
  Īpašo spēku komandieris. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Demonstrāciju apspiešanā iesaistīto militāro vienību komandieris.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Nigēra.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

13.

QADHAFI, Saadi

Pases Nr.: a) 014797, b) 524521. Dzimšanas datums: a) 27.05.1973., b) 01.01.1975. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Īpašo spēku komandieris. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Demonstrāciju apspiešanā iesaistīto militāro vienību komandieris.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Nigēra.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 14. | QADHAFI, Saif al-Arab

  Dzimšanas datums: 1982. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

14.

QADHAFI, Saif al-Arab

Dzimšanas datums: 1982. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 15. | QADHAFI, Saif al-Islam

  Pases Nr.: B014995. Dzimšanas datums: 25.06.1972. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

  Qadhafi Foundation direktors. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Uzkurinoši publiski izteikumi, kas rosina uz vardarbību pret demonstrantiem.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: apcietinājumā Lībijā.
  ANO norādes datums: 26.02.2011." |
| --- | --- |

15.

QADHAFI, Saif al-Islam

Pases Nr.: B014995. Dzimšanas datums: 25.06.1972. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Qadhafi Foundation direktors. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Uzkurinoši publiski izteikumi, kas rosina uz vardarbību pret demonstrantiem.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: apcietinājumā Lībijā.

ANO norādes datums: 26.02.2011."

| "18. | AL KUNI, Amid Husain, pulkvedis

  Ghat (Dienvidlībija) pārvaldnieks. Tieši iesaistīts algotņu vervēšanā.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Lībijas dienvidi.
  ANO norādes datums: 17.03.2011." |
| --- | --- |

"18.

AL KUNI, Amid Husain, pulkvedis

Ghat (Dienvidlībija) pārvaldnieks. Tieši iesaistīts algotņu vervēšanā.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Lībijas dienvidi.

ANO norādes datums: 17.03.2011."

| b) | pievieno šādu ierakstu:






  "19. | AL-BARASSI, Safia Farkash

  Dzimšanas datums: 1952. gads. Dzimšanas vieta: Al Bayda, Lībija
  Kopš 1970. gada precējusies ar Muammar QADHAFI. Pieder ievērojama personīgā bagātība, kas varētu tikt izmantota režīma vajadzībām. Viņas māsa Fatima FARKASH ir precējusies ar ABDALLAH SANUSSI, Lībijas militārās izlūkošanas vadītāju.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.
  ANO norādes datums: 24.06.2011." |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu ierakstu:

"19.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Dzimšanas datums: 1952. gads. Dzimšanas vieta: Al Bayda, Lībija

Kopš 1970. gada precējusies ar Muammar QADHAFI. Pieder ievērojama personīgā bagātība, kas varētu tikt izmantota režīma vajadzībām. Viņas māsa Fatima FARKASH ir precējusies ar ABDALLAH SANUSSI, Lībijas militārās izlūkošanas vadītāju.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.

ANO norādes datums: 24.06.2011."

| 2) | II pielikumā dzēš 7. ierakstu (AL-BARASSI, Safia Farkash). |
| --- | --- |

2)

II pielikumā dzēš 7. ierakstu (AL-BARASSI, Safia Farkash).

| 3) | III pielikumā






  a) | 1.–6., 8.–12. ierakstu aizstāj ar šādiem ierakstiem:






  "1. | QADHAFI, Aisha Muammar

  Dzimšanas datums: 1978. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

  Muammar QADHAFI meita. Cieša saistība ar režīmu.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- | --- | --- |

3)

III pielikumā

a)

1.–6., 8.–12. ierakstu aizstāj ar šādiem ierakstiem:

"1.

QADHAFI, Aisha Muammar

Dzimšanas datums: 1978. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Muammar QADHAFI meita. Cieša saistība ar režīmu.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 2. | QADHAFI, Hannibal Muammar

  Pases Nr.: B/002210. Dzimšanas datums: 20.09.1975. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.
  ANO norādes datums:26.02.2011. |
| --- | --- |

2.

QADHAFI, Hannibal Muammar

Pases Nr.: B/002210. Dzimšanas datums: 20.09.1975. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.

ANO norādes datums:26.02.2011.

| 3. | QADHAFI, Khamis Muammar

  Dzimšanas datums: 1978. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Demonstrāciju apspiešanā iesaistīto militāro vienību komandieris.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

3.

QADHAFI, Khamis Muammar

Dzimšanas datums: 1978. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Demonstrāciju apspiešanā iesaistīto militāro vienību komandieris.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 4. | QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

  Dzimšanas datums: 1942. gads. Dzimšanas vieta: Sirte, Lībija
  Revolūcijas vadonis, Bruņoto spēku virspavēlnieks. Atbildīgs par rīkojumu apspiest demonstrācijas un par cilvēktiesību pārkāpumiem.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

4.

QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Dzimšanas datums: 1942. gads. Dzimšanas vieta: Sirte, Lībija

Revolūcijas vadonis, Bruņoto spēku virspavēlnieks. Atbildīgs par rīkojumu apspiest demonstrācijas un par cilvēktiesību pārkāpumiem.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 5. | QADHAFI, Mutassim

  Dzimšanas datums: 1976. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.
  Nacionālās drošības padomnieks. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

5.

QADHAFI, Mutassim

Dzimšanas datums: 1976. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Nacionālās drošības padomnieks. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 6. | QADHAFI, Saif al-Islam

  Pases Nr.: B014995. Dzimšanas datums: 25.06.1972. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

  Qadhafi Foundation direktors. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Uzkurinoši publiski izteikumi, kas rosina uz vardarbību pret demonstrantiem.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: apcietinājumā Lībijā.
  ANO norādes datums: 26.02.2011." |
| --- | --- |

6.

QADHAFI, Saif al-Islam

Pases Nr.: B014995. Dzimšanas datums: 25.06.1972. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Qadhafi Foundation direktors. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Uzkurinoši publiski izteikumi, kas rosina uz vardarbību pret demonstrantiem.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: apcietinājumā Lībijā.

ANO norādes datums: 26.02.2011."

| "8. | JABIR, Abu Bakr Yunis, ģenerālmajors
  Dzimšanas datums: 1952. gads. Dzimšanas vieta: Jalo, Lībija.
  Aizsardzības ministrs. Vispārēja atbildība par bruņoto spēku darbībām.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

"8.

JABIR, Abu Bakr Yunis, ģenerālmajors

Dzimšanas datums: 1952. gads. Dzimšanas vieta: Jalo, Lībija.

Aizsardzības ministrs. Vispārēja atbildība par bruņoto spēku darbībām.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 9. | MATUQ, Matuq Mohammed

  Dzimšanas datums: 1956. gads. Dzimšanas vieta: Khoms, Lībija.
  Sabiedrisko pakalpojumu ministrs. Režīma augsta amatpersona. Saistība ar Revolucionārajām komitejām. Ir bijis iesaistīts disidentu apspiešanā un vardarbībā.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: nav zināms, iespējams, sagūstīts.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

9.

MATUQ, Matuq Mohammed

Dzimšanas datums: 1956. gads. Dzimšanas vieta: Khoms, Lībija.

Sabiedrisko pakalpojumu ministrs. Režīma augsta amatpersona. Saistība ar Revolucionārajām komitejām. Ir bijis iesaistīts disidentu apspiešanā un vardarbībā.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: nav zināms, iespējams, sagūstīts.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 10. | QADHAFI, Mohammed Muammar

  Dzimšanas datums: 1970. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

10.

QADHAFI, Mohammed Muammar

Dzimšanas datums: 1970. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 11. | QADHAFI, Saadi

  Pases Nr.: a) 014797, b) 524521. Dzimšanas datums: a) 27.05.1973., b) 01.01.1975. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.
  Īpašo spēku komandieris. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Demonstrāciju apspiešanā iesaistīto militāro vienību komandieris.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Nigēra.
  ANO norādes datums: 26.02.2011. |
| --- | --- |

11.

QADHAFI, Saadi

Pases Nr.: a) 014797, b) 524521. Dzimšanas datums: a) 27.05.1973., b) 01.01.1975. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Īpašo spēku komandieris. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Demonstrāciju apspiešanā iesaistīto militāro vienību komandieris.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Nigēra.

ANO norādes datums: 26.02.2011.

| 12. | QADHAFI, Saif al-Arab

  Dzimšanas datums: 1982. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.
  ANO norādes datums: 26.02.2011." |
| --- | --- |

12.

QADHAFI, Saif al-Arab

Dzimšanas datums: 1982. gads. Dzimšanas vieta: Tripoli, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: miris.

ANO norādes datums: 26.02.2011."

| b) | pievieno šādu ierakstu:






  "14. | AL-BARASSI, Safia Farkash

  Dzimšanas datums: 1952. gads. Dzimšanas vieta: Al Bayda, Lībija.
  Kopš 1970. gada precējusies ar Muammar QADHAFI. Pieder ievērojama personīgā bagātība, kas varētu tikt izmantota režīma vajadzībām. Viņas māsa Fatima FARKASH ir precējusies ar ABDALLAH SANUSSI, Lībijas militārās izlūkošanas vadītāju.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.
  ANO norādes datums: 24.06.2011." |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu ierakstu:

"14.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Dzimšanas datums: 1952. gads. Dzimšanas vieta: Al Bayda, Lībija.

Kopš 1970. gada precējusies ar Muammar QADHAFI. Pieder ievērojama personīgā bagātība, kas varētu tikt izmantota režīma vajadzībām. Viņas māsa Fatima FARKASH ir precējusies ar ABDALLAH SANUSSI, Lībijas militārās izlūkošanas vadītāju.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Alžīrija.

ANO norādes datums: 24.06.2011."

| 4) | IV pielikumā






  a) | sadaļā "Personas" 6. un 26. ierakstu aizstāj ar šādiem ierakstiem | Uzvārds, vārds | Informācija identificēšanai | Pamatojums | Sarakstā iekļaušanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. | AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed | Revolucionāro komiteju koordinācijas biroja vadītājs.
  Pases Nr.: B010574. Dzimšanas datums: 01.07.1950.
  Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: cietums Tunisijā. | Revolucionārās komitejas ir iesaistītas vardarbībā pret demonstrantiem. | 28.02.2011. |
| 26. | AL KUNI Amid Husain, pulkvedis | Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Lībijas dienvidi. | Ghat (Dienvidlībija) pārvaldnieks. Tieši iesaistīts algotņu vervēšanā. | 12.04.2011. |

4)

IV pielikumā

a)

sadaļā "Personas" 6. un 26. ierakstu aizstāj ar šādiem ierakstiem

Uzvārds, vārds

Informācija identificēšanai

Pamatojums

Sarakstā iekļaušanas datums

6.

AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed

Revolucionāro komiteju koordinācijas biroja vadītājs.

Pases Nr.: B010574. Dzimšanas datums: 01.07.1950.

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: cietums Tunisijā.

Revolucionārās komitejas ir iesaistītas vardarbībā pret demonstrantiem.

28.02.2011.

26.

AL KUNI Amid Husain, pulkvedis

Iespējamais stāvoklis/atrašanās vieta: Lībijas dienvidi.

Ghat (Dienvidlībija) pārvaldnieks. Tieši iesaistīts algotņu vervēšanā.

12.04.2011.

| b) | sadaļā "Personas" svītro 10. ierakstu (AL-BARASSI, Safia Farkash); |
| --- | --- |

b)

sadaļā "Personas" svītro 10. ierakstu (AL-BARASSI, Safia Farkash);

| c) | sadaļā "Vienības" svītro 50. ierakstu (Organisation for Development of Administrative Centres (ODAC)). |
| --- | --- |

c)

sadaļā "Vienības" svītro 50. ierakstu (Organisation for Development of Administrative Centres (ODAC)).

---

| 23.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 20/65 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 20/65

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS 2013/46/KĀDP

(2013. gada 22. janvāris),

ar ko īsteno Lēmumu 2010/788/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 31. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/788/KĀDP (2010. gada 20. decembris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku (1) un jo īpaši tā 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 20. decembrī pieņēma Lēmumu 2010/788/KĀDP. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 20. decembrī pieņēma Lēmumu 2010/788/KĀDP.

| (2) | 2012. gada 31. decembrī Drošības padomes komiteja, kas izveidota atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijai 1533 (2004) par Kongo Demokrātisko Republiku, atjaunināja to personu un vienību sarakstu, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1596 (2005) 13. un 15. punktu. |
| --- | --- |

(2)

2012. gada 31. decembrī Drošības padomes komiteja, kas izveidota atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijai 1533 (2004) par Kongo Demokrātisko Republiku, atjaunināja to personu un vienību sarakstu, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1596 (2005) 13. un 15. punktu.

| (3) | Tāpēc būtu attiecīgi jāatjaunina Lēmuma 2010/788/KĀDP pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc būtu attiecīgi jāatjaunina Lēmuma 2010/788/KĀDP pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šā lēmuma pielikumā uzskaitītās personas un vienības pievieno sarakstam, kas iekļauts Lēmuma 2010/788/KĀDP pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2013. gada 22. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. NOONAN

---

(1)  OV L 336, 21.12.2010., 30. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Lēmuma 1. pantā minēto personu un vienību saraksts

a)   Personas

| Uzvārds, vārds | Pazīstams arī kā | Dzimšanas datums / dzimšanas vieta | Identifikācijas informācija | Pamatojums | Sarakstā iekļaušanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BADEGE, Eric | | 1971. gads | | Kā minēts Kongo Demokrātiskās Republikas jautājumu ekspertu grupas 2012. gada 15. novembra galīgajā ziņojumā: “.. pulkvežleitnants Eric Badege bija kļuvis par M23 kontaktpunktu Masisi un komandēja kopīgās operācijas ..” kopā ar citu militāro vadītāju. Turklāt “virkne saskaņotu uzbrukumu, ko pulkvežleitnants Badege veica [2012. gada] augustā, .. ļāva M23 destabilizēt ievērojamu daļu Masisi teritorijas.”“Bijušie kaujinieki stāsta, ka pulkvežleitnants Badege .. uzbrukumu vadīšanā rīkojās saskaņā ar pulkveža Makenga pavēlēm.” | 31.12.2012. |
| | | | | Badege kā M23 militārais komandieris nes atbildību par nopietniem pārkāpumiem, kas saistīti ar vēršanos pret bērniem un sievietēm bruņota konflikta situācijās. Saskaņā ar ekspertu grupas 2012. gada novembra ziņojumu ir notikuši vairāki lieli civiliedzīvotāju, tostarp sieviešu un bērnu, haotiskas nogalināšanas gadījumi. Kopš 2012. gada maija Raia Mutomboki M23 vadībā virknē saskaņotu uzbrukumu ir nogalinājis simtiem civiliedzīvotāju. Augustā Badege veica kopīgus uzbrukumus, kuri ietvēra civiliedzīvotāju haotisku nogalināšanu. Ekspertu grupas novembra ziņojumā konstatēts, ka šos uzbrukumus kopīgi rīkoja Badege un pulkvedis Makoma Semivumbi Jacques. Saskaņā ar ekspertu grupas ziņojumu Masisi vietējie vadītāji liecināja, ka uz vietas šos Raia Mutomboki uzbrukumus vadīja Badege. | |
| | | | | Kā minēts Radio Okapi2012. gada 28. jūlija rakstā: “Masisi administrators šo sestdien, 28. jūlijā, paziņoja, ka ziemeļu Kivu aptuveni trīsdesmit kilometrus uz ziemeļrietumiem no Goma ir dezertējis FARDC bāzes Nabiondo 410. pulka 2. bataljona komandieris. Viņš minēja, ka pulkvedis Eric Badege un vairāk nekā simts karavīru piektdien devās uz Rubaya – 80 kilometrus uz ziemeļiem no Nabiondo. Šo informāciju ir apstiprinājuši vairāki avoti.”
  Kā minēts 2012. gada 23. novembraBBC rakstā, M23 tika izveidota, kad bijušie CNDP locekļi, kas bija iekļauti FARDC, sāka protestēt pret sliktajiem apstākļiem un algu un to, ka pilnībā netiek īstenota 2009. gada 23. marta miera vienošanās starp CNDP un KDR, kuras rezultātā CNDP tika iekļauta FARDC. | |
| | | | | Kā minēts IPIS 2012. gada novembra ziņojumā, M23 ir iesaistījusies aktīvās militārās operācijās, lai pārņemtu kontroli KDR austrumu teritorijā. M23 un FARDC2012. gada 24. un 25. jūlijā cīnījās par kontroli pār vairākām pilsētām un ciematiem KDR austrumos; 2012. gada 26. jūlijā M23 veica uzbrukumus FARDC Rumangabo; 2012. gada 17. novembrī M23 izdzina FARDC no Kibumba; un 2012. gada 20. novembrī M23 pārņēma kontroli pār Goma.
  Kā minēts 2012. gada novembra ekspertu grupas ziņojumā, vairāki bijušie M23 kaujinieki apgalvo, ka M23 vadītāji uzreiz izpildīja nāvessodu desmitiem bērnu, kas bija mēģinājuši izbēgt pēc tam, kad bija savervēti kā M23 bērni kareivji. | |
| | | | | Kā minēts Human Rights Watch (HRW) 2012. gada 11. septembra ziņojumā, 18 gadus vecs vīrietis no Ruandas, kas izbēga pēc tam, kad bija piespiedu kārtā savervēts Ruandā, pastāstīja HRW, ka viņš ir bijis liecinieks tam, kā tiek nogalināts 16 gadus vecs zēns no viņa M23 vienības, kurš bija mēģinājis bēgt jūnijā. Noķerto zēnu M23karotāji nosita citu savervēto kareivju acu priekšā. M23 komandieris, kas bija pavēlējis viņu nogalināt, pēc tam esot citiem savervētajiem teicis: “Viņš gribēja mūs pamest,” – tā paskaidrojot to, kāpēc zēns ticis nogalināts. Ziņojumā arī norādīts, ka liecinieki apgalvo, ka uzreiz pēc bēgšanas mēģinājuma tika nogalināti vismaz 33 jaunkareivji un citi M23 karotāji. Daži tika sasieti un nošauti pārējo jaunkareivju priekšā kā piemērs sodam, ko viņi varētu saņemt. Viens jaunkareivis HRW teica: “Kad mēs bijām M23, viņi teica, ka [mums ir izvēle] vai nu palikt pie viņiem, vai mirt. Daudzi mēģināja bēgt. Dažus atrada un tad uzreiz nogalināja.” | |
| RUNIGA, Jean-Marie Lugerero | | Aptuveni 1960. gads | | 2012. gada 9. jūlija dokumentā, ko parakstījis M23 vadītājs Sultani Makenga, minēts, ka Runiga ir iecelts par M23 politiskās grupas koordinatoru. Saskaņā ar minēto dokumentu Runiga bija jāieceļ, lai nodrošinātu pamanāmību tam, par ko cīnās M23.
  Grupas tīmekļa vietnes publikācijās Runiga tiek saukts par M23 “prezidentu”. Viņa vadītāja lomu apstiprina ekspertu grupas 2012. gada novembra ziņojums, kurā Runiga minēts kā “M23 vadītājs”. | 31.12.2012. |
| | | | | Kā minēts 2012. gada 13. decembraAssociated Press rakstā, Runiga ir parādījis Associated Press prasību sarakstu, ko, kā viņš teica, iesniegs Kongo valdībai. Starp tām bija prasība prezidentam Kabila atkāpties un atlaist nacionālo asambleju. Runiga norādīja, ka, ja M23 būtu iespēja, tā varētu atkal ieņemt Goma.“Un šoreiz mēs neatkāpsimies,”Runiga teica Associated Press. Viņš arī norādīja, ka M23 politiskajai nodaļai kā sarunu priekšnoteikums būtu jāatjauno tās kontrole pār Goma. “Es domāju, ka mūsu locekļi, kas atrodas Kampala, mūs pārstāv. Savā laikā arī es tur būšu. Es gaidu, kad viss būs noorganizēts, un, kad tur būs Kabila, došos arī es,” teica Runiga. | |
| | | | | Kā minēts Le Figaro2012. gada 26. novembra rakstā, Runiga2012. gada 24. novembrī tikās ar KDR prezidentu Kabila, lai sāktu apspriedes. Kādā citā Le Figaro sniegtā intervijā Runiga paziņoja: “M23 sastāvā galvenokārt ir bijušie FARDC militārie locekļi, kas dezertēja, protestējot pret 2009. gada 23. marta vienošanos neievērošanu.” Viņš piebilda: “M23 kareivji ir armijas dezertieri, kas aizgāja ar ieročiem rokās. Nesen mēs atguvām daudz aprīkojuma no Bunagana militārās bāzes. Pašlaik tas mums katru dienu palīdz atgūt teritoriju un atvairīt visus FARDC uzbrukumus.. Mūsu revolūcija ir Kongo revolūcija, to vada Kongo iedzīvotāji priekš Kongo iedzīvotājiem.”
  Kā minēts Reuters2012. gada 22. novembra rakstā, Runiga paziņoja, ka M23 spēj palikt Goma pēc tam, kad M23 spēki tika papildināti ar neapmierinātajiem Kongo kareivjiem no FARDC: “Pirmkārt, mums ir disciplinēta armija, un mums ir arī FARDC kareivji, kas mums pievienojās. Viņi ir mūsu brāļi – viņi tiks vēlreiz apmācīti un pārorientēti, un tad mēs ar viņiem strādāsim.” | |
| | | | | Kā minēts The Guardian2012. gada 27. novembra rakstā, Runiga norādīja, ka M23 atteiksies pakļauties Lielo Ezeru reģiona starptautiskās konferences reģiona vadītāju aicinājumam pamest Goma, lai liktu pamatu miera sarunām. Tā vietā Runiga paziņoja, ka M23 atkāpšanās no Goma notiks sarunu rezultātā, nevis kā sarunu priekšnoteikums.
  Kā minēts ekspertu grupas 2012. gada 15. novembra galīgajā ziņojumā, Runiga vadīja delegāciju, kas 2012. gada 29. jūlijā devās uz Kampala Ugandā un pirms gaidāmajām Lielo Ezeru reģiona starptautiskās konferences sarunām izstrādāja M23 kustības darba programmu, kurā ir 21 punkts.
  Kā minēts 2012. gada 23. novembraBBC rakstā, M23 tika izveidota, kad bijušie CNDP locekļi, kas bija iekļauti FARDC, sāka protestēt pret sliktajiem apstākļiem un algu un to, ka pilnībā netiek īstenota 2009. gada 23. marta miera vienošanās starp CNDP un KDR, kuras rezultātā CNDP tika iekļauta FARDC. | |
| | | | | Kā minēts IPIS 2012. gada novembra ziņojumā, M23 ir iesaistījusies aktīvās militārās operācijās, lai pārņemtu kontroli KDR austrumu teritorijā. M23 un FARDC2012. gada 24. un 25. jūlijā cīnījās par kontroli pār vairākām pilsētām un ciematiem KDR austrumos; 2012. gada 26. jūlijā M23 uzbruka FARDC Rumangabo; 2012. gada 17. novembrī M23 izdzina FARDC no Kibumba; un 2012. gada 20. novembrī M23 pārņēma kontroli pār Goma.
  Kā minēts 2012. gada novembra ekspertu grupas ziņojumā, vairāki bijušie M23 kaujinieki apgalvo, ka M23 vadītāji uzreiz izpildīja nāvessodu desmitiem bērnu, kas bija mēģinājuši izbēgt pēc tam, kad bija savervēti kā M23 bērni kareivji. | |
| | | | | Kā minēts Human Rights Watch (HRW) 2012. gada 11. septembra ziņojumā, 18 gadus vecs vīrietis no Ruandas, kas izbēga pēc tam, kad bija piespiedu kārtā savervēts Ruandā, pastāstīja HRW, ka viņš ir bijis liecinieks tam, kā tiek nogalināts 16 gadus vecs zēns no viņa M23 vienības, kurš bija mēģinājis bēgt jūnijā. Noķerto zēnu M23 karotāji nosita citu savervēto kareivju acu priekšā. M23 komandieris, kas bija pavēlējis viņu nogalināt, pēc tam esot citiem savervētajiem teicis: “Viņš gribēja mūs pamest,” – tā paskaidrojot to, kāpēc zēns ticis nogalināts. Ziņojumā arī norādīts, ka liecinieki apgalvo, ka uzreiz pēc bēgšanas mēģinājuma tika nogalināti vismaz 33 jaunkareivji un citi M23 karotāji. Daži tika sasieti un nošauti pārējo jaunkareivju priekšā kā piemērs sodam, ko viņi varētu saņemt. Viens jaunkareivis HRW teica: “Kad mēs bijām M23, viņi teica, ka [mums ir izvēle] vai nu palikt pie viņiem, vai mirt. Daudzi mēģināja bēgt. Dažus atrada un tad uzreiz nogalināja.” | |

Uzvārds, vārds

Pazīstams arī kā

Dzimšanas datums / dzimšanas vieta

Identifikācijas informācija

Pamatojums

Sarakstā iekļaušanas datums

BADEGE, Eric

1971. gads

Kā minēts Kongo Demokrātiskās Republikas jautājumu ekspertu grupas 2012. gada 15. novembra galīgajā ziņojumā: “.. pulkvežleitnants Eric Badege bija kļuvis par M23 kontaktpunktu Masisi un komandēja kopīgās operācijas ..” kopā ar citu militāro vadītāju. Turklāt “virkne saskaņotu uzbrukumu, ko pulkvežleitnants Badege veica [2012. gada] augustā, .. ļāva M23 destabilizēt ievērojamu daļu Masisi teritorijas.”“Bijušie kaujinieki stāsta, ka pulkvežleitnants Badege .. uzbrukumu vadīšanā rīkojās saskaņā ar pulkveža Makenga pavēlēm.”

31.12.2012.

Badege kā M23 militārais komandieris nes atbildību par nopietniem pārkāpumiem, kas saistīti ar vēršanos pret bērniem un sievietēm bruņota konflikta situācijās. Saskaņā ar ekspertu grupas 2012. gada novembra ziņojumu ir notikuši vairāki lieli civiliedzīvotāju, tostarp sieviešu un bērnu, haotiskas nogalināšanas gadījumi. Kopš 2012. gada maija Raia Mutomboki M23 vadībā virknē saskaņotu uzbrukumu ir nogalinājis simtiem civiliedzīvotāju. Augustā Badege veica kopīgus uzbrukumus, kuri ietvēra civiliedzīvotāju haotisku nogalināšanu. Ekspertu grupas novembra ziņojumā konstatēts, ka šos uzbrukumus kopīgi rīkoja Badege un pulkvedis Makoma Semivumbi Jacques. Saskaņā ar ekspertu grupas ziņojumu Masisi vietējie vadītāji liecināja, ka uz vietas šos Raia Mutomboki uzbrukumus vadīja Badege.

Kā minēts Radio Okapi2012. gada 28. jūlija rakstā: “Masisi administrators šo sestdien, 28. jūlijā, paziņoja, ka ziemeļu Kivu aptuveni trīsdesmit kilometrus uz ziemeļrietumiem no Goma ir dezertējis FARDC bāzes Nabiondo 410. pulka 2. bataljona komandieris. Viņš minēja, ka pulkvedis Eric Badege un vairāk nekā simts karavīru piektdien devās uz Rubaya – 80 kilometrus uz ziemeļiem no Nabiondo. Šo informāciju ir apstiprinājuši vairāki avoti.”

Kā minēts 2012. gada 23. novembraBBC rakstā, M23 tika izveidota, kad bijušie CNDP locekļi, kas bija iekļauti FARDC, sāka protestēt pret sliktajiem apstākļiem un algu un to, ka pilnībā netiek īstenota 2009. gada 23. marta miera vienošanās starp CNDP un KDR, kuras rezultātā CNDP tika iekļauta FARDC.

Kā minēts IPIS 2012. gada novembra ziņojumā, M23 ir iesaistījusies aktīvās militārās operācijās, lai pārņemtu kontroli KDR austrumu teritorijā. M23 un FARDC2012. gada 24. un 25. jūlijā cīnījās par kontroli pār vairākām pilsētām un ciematiem KDR austrumos; 2012. gada 26. jūlijā M23 veica uzbrukumus FARDC Rumangabo; 2012. gada 17. novembrī M23 izdzina FARDC no Kibumba; un 2012. gada 20. novembrī M23 pārņēma kontroli pār Goma.

Kā minēts 2012. gada novembra ekspertu grupas ziņojumā, vairāki bijušie M23 kaujinieki apgalvo, ka M23 vadītāji uzreiz izpildīja nāvessodu desmitiem bērnu, kas bija mēģinājuši izbēgt pēc tam, kad bija savervēti kā M23 bērni kareivji.

Kā minēts Human Rights Watch (HRW) 2012. gada 11. septembra ziņojumā, 18 gadus vecs vīrietis no Ruandas, kas izbēga pēc tam, kad bija piespiedu kārtā savervēts Ruandā, pastāstīja HRW, ka viņš ir bijis liecinieks tam, kā tiek nogalināts 16 gadus vecs zēns no viņa M23 vienības, kurš bija mēģinājis bēgt jūnijā. Noķerto zēnu M23karotāji nosita citu savervēto kareivju acu priekšā. M23 komandieris, kas bija pavēlējis viņu nogalināt, pēc tam esot citiem savervētajiem teicis: “Viņš gribēja mūs pamest,” – tā paskaidrojot to, kāpēc zēns ticis nogalināts. Ziņojumā arī norādīts, ka liecinieki apgalvo, ka uzreiz pēc bēgšanas mēģinājuma tika nogalināti vismaz 33 jaunkareivji un citi M23 karotāji. Daži tika sasieti un nošauti pārējo jaunkareivju priekšā kā piemērs sodam, ko viņi varētu saņemt. Viens jaunkareivis HRW teica: “Kad mēs bijām M23, viņi teica, ka [mums ir izvēle] vai nu palikt pie viņiem, vai mirt. Daudzi mēģināja bēgt. Dažus atrada un tad uzreiz nogalināja.”

RUNIGA, Jean-Marie Lugerero

Aptuveni 1960. gads

2012. gada 9. jūlija dokumentā, ko parakstījis M23 vadītājs Sultani Makenga, minēts, ka Runiga ir iecelts par M23 politiskās grupas koordinatoru. Saskaņā ar minēto dokumentu Runiga bija jāieceļ, lai nodrošinātu pamanāmību tam, par ko cīnās M23.

Grupas tīmekļa vietnes publikācijās Runiga tiek saukts par M23 “prezidentu”. Viņa vadītāja lomu apstiprina ekspertu grupas 2012. gada novembra ziņojums, kurā Runiga minēts kā “M23 vadītājs”.

31.12.2012.

Kā minēts 2012. gada 13. decembraAssociated Press rakstā, Runiga ir parādījis Associated Press prasību sarakstu, ko, kā viņš teica, iesniegs Kongo valdībai. Starp tām bija prasība prezidentam Kabila atkāpties un atlaist nacionālo asambleju. Runiga norādīja, ka, ja M23 būtu iespēja, tā varētu atkal ieņemt Goma.“Un šoreiz mēs neatkāpsimies,”Runiga teica Associated Press. Viņš arī norādīja, ka M23 politiskajai nodaļai kā sarunu priekšnoteikums būtu jāatjauno tās kontrole pār Goma. “Es domāju, ka mūsu locekļi, kas atrodas Kampala, mūs pārstāv. Savā laikā arī es tur būšu. Es gaidu, kad viss būs noorganizēts, un, kad tur būs Kabila, došos arī es,” teica Runiga.

Kā minēts Le Figaro2012. gada 26. novembra rakstā, Runiga2012. gada 24. novembrī tikās ar KDR prezidentu Kabila, lai sāktu apspriedes. Kādā citā Le Figaro sniegtā intervijā Runiga paziņoja: “M23 sastāvā galvenokārt ir bijušie FARDC militārie locekļi, kas dezertēja, protestējot pret 2009. gada 23. marta vienošanos neievērošanu.” Viņš piebilda: “M23 kareivji ir armijas dezertieri, kas aizgāja ar ieročiem rokās. Nesen mēs atguvām daudz aprīkojuma no Bunagana militārās bāzes. Pašlaik tas mums katru dienu palīdz atgūt teritoriju un atvairīt visus FARDC uzbrukumus.. Mūsu revolūcija ir Kongo revolūcija, to vada Kongo iedzīvotāji priekš Kongo iedzīvotājiem.”

Kā minēts Reuters2012. gada 22. novembra rakstā, Runiga paziņoja, ka M23 spēj palikt Goma pēc tam, kad M23 spēki tika papildināti ar neapmierinātajiem Kongo kareivjiem no FARDC: “Pirmkārt, mums ir disciplinēta armija, un mums ir arī FARDC kareivji, kas mums pievienojās. Viņi ir mūsu brāļi – viņi tiks vēlreiz apmācīti un pārorientēti, un tad mēs ar viņiem strādāsim.”

Kā minēts The Guardian2012. gada 27. novembra rakstā, Runiga norādīja, ka M23 atteiksies pakļauties Lielo Ezeru reģiona starptautiskās konferences reģiona vadītāju aicinājumam pamest Goma, lai liktu pamatu miera sarunām. Tā vietā Runiga paziņoja, ka M23 atkāpšanās no Goma notiks sarunu rezultātā, nevis kā sarunu priekšnoteikums.

Kā minēts ekspertu grupas 2012. gada 15. novembra galīgajā ziņojumā, Runiga vadīja delegāciju, kas 2012. gada 29. jūlijā devās uz Kampala Ugandā un pirms gaidāmajām Lielo Ezeru reģiona starptautiskās konferences sarunām izstrādāja M23 kustības darba programmu, kurā ir 21 punkts.

Kā minēts 2012. gada 23. novembraBBC rakstā, M23 tika izveidota, kad bijušie CNDP locekļi, kas bija iekļauti FARDC, sāka protestēt pret sliktajiem apstākļiem un algu un to, ka pilnībā netiek īstenota 2009. gada 23. marta miera vienošanās starp CNDP un KDR, kuras rezultātā CNDP tika iekļauta FARDC.

Kā minēts IPIS 2012. gada novembra ziņojumā, M23 ir iesaistījusies aktīvās militārās operācijās, lai pārņemtu kontroli KDR austrumu teritorijā. M23 un FARDC2012. gada 24. un 25. jūlijā cīnījās par kontroli pār vairākām pilsētām un ciematiem KDR austrumos; 2012. gada 26. jūlijā M23 uzbruka FARDC Rumangabo; 2012. gada 17. novembrī M23 izdzina FARDC no Kibumba; un 2012. gada 20. novembrī M23 pārņēma kontroli pār Goma.

Kā minēts 2012. gada novembra ekspertu grupas ziņojumā, vairāki bijušie M23 kaujinieki apgalvo, ka M23 vadītāji uzreiz izpildīja nāvessodu desmitiem bērnu, kas bija mēģinājuši izbēgt pēc tam, kad bija savervēti kā M23 bērni kareivji.

Kā minēts Human Rights Watch (HRW) 2012. gada 11. septembra ziņojumā, 18 gadus vecs vīrietis no Ruandas, kas izbēga pēc tam, kad bija piespiedu kārtā savervēts Ruandā, pastāstīja HRW, ka viņš ir bijis liecinieks tam, kā tiek nogalināts 16 gadus vecs zēns no viņa M23 vienības, kurš bija mēģinājis bēgt jūnijā. Noķerto zēnu M23 karotāji nosita citu savervēto kareivju acu priekšā. M23 komandieris, kas bija pavēlējis viņu nogalināt, pēc tam esot citiem savervētajiem teicis: “Viņš gribēja mūs pamest,” – tā paskaidrojot to, kāpēc zēns ticis nogalināts. Ziņojumā arī norādīts, ka liecinieki apgalvo, ka uzreiz pēc bēgšanas mēģinājuma tika nogalināti vismaz 33 jaunkareivji un citi M23 karotāji. Daži tika sasieti un nošauti pārējo jaunkareivju priekšā kā piemērs sodam, ko viņi varētu saņemt. Viens jaunkareivis HRW teica: “Kad mēs bijām M23, viņi teica, ka [mums ir izvēle] vai nu palikt pie viņiem, vai mirt. Daudzi mēģināja bēgt. Dažus atrada un tad uzreiz nogalināja.”

b)   Vienības

| Nosaukums | Pazīstams arī kā | Dzimšanas datums / dzimšanas vieta | Identifikācijas informācija | Pamatojums | Sarakstā iekļaušanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ruandas Atbrīvošanas demokrātiskie spēki (Forces Democratiques De Liberation Du Rwanda – FDLR) | Forces Democratiques De Liberation Du Rwanda


  FDLR


  Abacunguzi bruņotie spēki (Force Combattante Abacunguzi)

  FOCA

  Ruandas Atbrīvošanas bruņotie spēki (Combatant Force for the Liberation of Rwanda) | | Fdlr@fmx.de
  fldrrse@yahoo.fr
  fdlr@gmx.net
  Atrašanās vieta: Ziemeļkivu un Dienvidkivu, KDR | Ruandas Atbrīvošanas demokrātiskie spēki (Forces Democratiques De Liberation Du Rwanda – FDLR) ir viens no lielākajiem ārvalstu bruņotajiem grupējumiem, kas darbojas Kongo Demokrātiskās Republikas (KDR) teritorijā. Grupējums ir izveidots 2000. gadā un, kā aprakstīts turpmāk, ir izdarījis nopietnus starptautisko tiesību pārkāpumus, kas saistīti ar vēršanos pret sievietēm un bērniem KDR bruņotā konflikta laikā, ieskaitot nogalināšanu un sakropļošanu, seksuālu vardarbību un piespiedu pārvietošanu.
  Saskaņā ar organizācijas Amnesty International 2010. gada ziņojumu par cilvēktiesībām KDR FDLR nes atbildību par deviņdesmit sešu civiliedzīvotāju nogalināšanu Busurguni, Walikali teritorijā. Daži cietušie tika sadedzināti dzīvi savos mājokļos. | 31.12.2012. |
| | | | | Saskaņā ar organizācijas Amnesty International 2010. gada ziņojumu par cilvēktiesībām KDR kāds NVO medicīnas centrs 2010. gada jūnijā ziņoja, ka katru mēnesi tiek reģistrēti aptuveni sešdesmit gadījumi, kad Lubero teritorijas (Ziemeļkivu province) dienvidu daļā bruņoti grupējumi, tostarp FDLR, izvaro meitenes un sievietes.
  Saskaņā ar organizācijas Human Rights Watch (HRW) 2010. gada 20. decembra ziņojumu pastāv dokumentēti pierādījumi, ka FDLR aktīvi veic bērnu vervēšanu. HRW Kongo ir apzinājusi vismaz 83 bērnus, kas ir jaunāki par 18 gadiem (daži pat 14 gadus veci), kurus FDLR ir savervējis piespiedu kārtā. | |
| | | | | HRW 2012. gada janvārī ziņoja, ka FLDR kaujinieki ir uzbrukuši daudziem ciematiem Masisi teritorijā, nogalinot vismaz sešus civiliedzīvotājus, izvarojot divas sievietes un nolaupot vismaz 48 personas, kuru atrašanās vieta joprojām nav zināma. Saskaņā ar HRW 2012. gada jūnija ziņojumu FDLR kaujinieki 2012. gada maijā uzbruka civiliedzīvotājiem Kamananga un Lumenje (Dienvidkivu province), Chambucha (Walikale teritorija) un ciematiem Masisi teritorijas Ufumandu apgabalā (Ziemeļkivu province). Šajos uzbrukumos FDLR kaujinieki ar mačetēm un nažiem nāvējoši sadūra vairākus desmitus civiliedzīvotāju, tostarp daudzus bērnus. | |
| | | | | Saskaņā ar ekspertu grupas 2012. gada jūnija ziņojumu FDLR laikposmā no 2011. gada 31. decembra līdz 2012. gada 4. janvārim uzbruka vairākiem ciematiem Dienvidkivu provincē. Apvienoto Nāciju Organizācijas veiktajā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka uzbrukumos ir nogalināti vismaz 33 cilvēki, tostarp deviņi bērni un sešas sievietes, kuri vai nu tika sadedzināti dzīvi, vai arī tiem nocirta galvu vai tos nošāva. Turklāt tika izvarota viena sieviete un viena meitene. Ekspertu grupas 2012. gada jūnija ziņojumā ir arī minēts, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas veiktajā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka FDLR 2012. gada maijā Dienvidkivu provincē nogalināja vismaz 14 civiliedzīvotājus, tostarp piecas sievietes un piecus bērnus. Saskaņā ar ekspertu grupas 2012. gada novembra ziņojumu ANO ir dokumentējusi vismaz 106 gadījumus, kad laikposmā no 2011. gada decembra līdz 2012. gada septembrim FDLR kaujinieki ir veikuši seksuālu vardarbību. Ekspertu grupas 2012. gada novembra ziņojumā norādīts, ka – saskaņā ar ANO veikto izmeklēšanu – FDLR kaujinieki 2012. gada 10. marta naktī Kalinganya, kas atrodas Kabare teritorijā, izvaroja septiņas sievietes, tostarp vienu nepilngadīgo. 2012. gada 10. aprīlīFDLR šim ciematam uzbruka vēlreiz, un trīs sievietes tika izvarotas otrreiz. Ekspertu grupas 2012. gada novembra ziņojumā arī minēts, ka 2012. gada 6. aprīlīFDLR nogalināja 11 personas Bushibwambombo (Kalehe), kā arī norādīts, ka FDLR ir iesaistīta vēl 19 citu personu, tostarp piecu nepilngadīgo un sešu sieviešu, slepkavībās, kas maijā tika pastrādātas Masisi teritorijā. | |
| M23 | | | | “23. marta kustība” (Mouvement Du 23 Mars – M23) ir bruņots grupējums, kas darbojas Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR) un kas KDR teritorijā ir saņēmis ieročus un saistītus materiālus, tostarp ar militārām darbībām saistītas konsultācijas, mācības un palīdzību. Vairāku aculiecinieku liecībās teikts, ka papildus materiālajam atbalstam kaujas operāciju veikšanai Ruandas Aizsardzības spēki (RDF) veic vispārējās militāras piegādes (ieroči un munīcija) M23 grupējumam. | 31.12.2012. |
| | | | | M23 ir bijis iesaistīts un atbildīgs nopietnu starptautisko tiesību pārkāpumu izdarīšanā, kas saistīti ar vēršanos pret sievietēm un bērniem KDR bruņotā konflikta laikā, ieskaitot nogalināšanu un sakropļošanu, seksuālu vardarbību un piespiedu pārvietošanu. Saskaņā ar daudziem ziņojumiem, izmeklēšanām un aculiecinieku liecībām M23 nes atbildību par civiliedzīvotāju masu slepkavībām, kā arī par sieviešu un bērnu izvarošanu dažādos KDR reģionos. Vairākos ziņojumos norādīts, ka M23 kaujinieki ir izvarojuši 46 sievietes un meitenes, no kurām jaunākajai bija astoņi gadi. Papildus ziņojumiem par seksuālo vardarbību M23 grupējums ir arī rīkojis plašas kampaņas, lai savās rindās piespiedu kārtā savervētu bērnus. Tiek lēsts, ka kopš 2012. gada jūlija M23 grupējums no KDR austrumu daļā esošās Rutshuru teritorijas vien piespiedu kārtā ir savervējis 146 jauniešus un zēnus. Daži no cietušajiem bija tikai 15 gadus veci. | |
| | | | | Nežēlīgie noziegumi, kurus M23 ir pastrādājis pret KDR civiliedzīvotājiem, tā īstenotā piespiedu vervēšanas kampaņa, kā arī fakts, ka M23 ir ieroču un militārā atbalsta saņēmējs, ir ārkārtīgi lielā mērā veicinājis nestabilitāti un konfliktu reģionā, un dažos gadījumos ar to ir pārkāptas starptautiskās tiesības. | |

Nosaukums

Pazīstams arī kā

Dzimšanas datums / dzimšanas vieta

Identifikācijas informācija

Pamatojums

Sarakstā iekļaušanas datums

Ruandas Atbrīvošanas demokrātiskie spēki (Forces Democratiques De Liberation Du Rwanda – FDLR)

Forces Democratiques De Liberation Du Rwanda

FDLR

Abacunguzi bruņotie spēki (Force Combattante Abacunguzi)

FOCA

Ruandas Atbrīvošanas bruņotie spēki (Combatant Force for the Liberation of Rwanda)

Fdlr@fmx.de

fldrrse@yahoo.fr

fdlr@gmx.net

Atrašanās vieta: Ziemeļkivu un Dienvidkivu, KDR

Ruandas Atbrīvošanas demokrātiskie spēki (Forces Democratiques De Liberation Du Rwanda – FDLR) ir viens no lielākajiem ārvalstu bruņotajiem grupējumiem, kas darbojas Kongo Demokrātiskās Republikas (KDR) teritorijā. Grupējums ir izveidots 2000. gadā un, kā aprakstīts turpmāk, ir izdarījis nopietnus starptautisko tiesību pārkāpumus, kas saistīti ar vēršanos pret sievietēm un bērniem KDR bruņotā konflikta laikā, ieskaitot nogalināšanu un sakropļošanu, seksuālu vardarbību un piespiedu pārvietošanu.

Saskaņā ar organizācijas Amnesty International 2010. gada ziņojumu par cilvēktiesībām KDR FDLR nes atbildību par deviņdesmit sešu civiliedzīvotāju nogalināšanu Busurguni, Walikali teritorijā. Daži cietušie tika sadedzināti dzīvi savos mājokļos.

31.12.2012.

Saskaņā ar organizācijas Amnesty International 2010. gada ziņojumu par cilvēktiesībām KDR kāds NVO medicīnas centrs 2010. gada jūnijā ziņoja, ka katru mēnesi tiek reģistrēti aptuveni sešdesmit gadījumi, kad Lubero teritorijas (Ziemeļkivu province) dienvidu daļā bruņoti grupējumi, tostarp FDLR, izvaro meitenes un sievietes.

Saskaņā ar organizācijas Human Rights Watch (HRW) 2010. gada 20. decembra ziņojumu pastāv dokumentēti pierādījumi, ka FDLR aktīvi veic bērnu vervēšanu. HRW Kongo ir apzinājusi vismaz 83 bērnus, kas ir jaunāki par 18 gadiem (daži pat 14 gadus veci), kurus FDLR ir savervējis piespiedu kārtā.

HRW 2012. gada janvārī ziņoja, ka FLDR kaujinieki ir uzbrukuši daudziem ciematiem Masisi teritorijā, nogalinot vismaz sešus civiliedzīvotājus, izvarojot divas sievietes un nolaupot vismaz 48 personas, kuru atrašanās vieta joprojām nav zināma. Saskaņā ar HRW 2012. gada jūnija ziņojumu FDLR kaujinieki 2012. gada maijā uzbruka civiliedzīvotājiem Kamananga un Lumenje (Dienvidkivu province), Chambucha (Walikale teritorija) un ciematiem Masisi teritorijas Ufumandu apgabalā (Ziemeļkivu province). Šajos uzbrukumos FDLR kaujinieki ar mačetēm un nažiem nāvējoši sadūra vairākus desmitus civiliedzīvotāju, tostarp daudzus bērnus.

Saskaņā ar ekspertu grupas 2012. gada jūnija ziņojumu FDLR laikposmā no 2011. gada 31. decembra līdz 2012. gada 4. janvārim uzbruka vairākiem ciematiem Dienvidkivu provincē. Apvienoto Nāciju Organizācijas veiktajā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka uzbrukumos ir nogalināti vismaz 33 cilvēki, tostarp deviņi bērni un sešas sievietes, kuri vai nu tika sadedzināti dzīvi, vai arī tiem nocirta galvu vai tos nošāva. Turklāt tika izvarota viena sieviete un viena meitene. Ekspertu grupas 2012. gada jūnija ziņojumā ir arī minēts, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas veiktajā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka FDLR 2012. gada maijā Dienvidkivu provincē nogalināja vismaz 14 civiliedzīvotājus, tostarp piecas sievietes un piecus bērnus. Saskaņā ar ekspertu grupas 2012. gada novembra ziņojumu ANO ir dokumentējusi vismaz 106 gadījumus, kad laikposmā no 2011. gada decembra līdz 2012. gada septembrim FDLR kaujinieki ir veikuši seksuālu vardarbību. Ekspertu grupas 2012. gada novembra ziņojumā norādīts, ka – saskaņā ar ANO veikto izmeklēšanu – FDLR kaujinieki 2012. gada 10. marta naktī Kalinganya, kas atrodas Kabare teritorijā, izvaroja septiņas sievietes, tostarp vienu nepilngadīgo. 2012. gada 10. aprīlīFDLR šim ciematam uzbruka vēlreiz, un trīs sievietes tika izvarotas otrreiz. Ekspertu grupas 2012. gada novembra ziņojumā arī minēts, ka 2012. gada 6. aprīlīFDLR nogalināja 11 personas Bushibwambombo (Kalehe), kā arī norādīts, ka FDLR ir iesaistīta vēl 19 citu personu, tostarp piecu nepilngadīgo un sešu sieviešu, slepkavībās, kas maijā tika pastrādātas Masisi teritorijā.

M23

“23. marta kustība” (Mouvement Du 23 Mars – M23) ir bruņots grupējums, kas darbojas Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR) un kas KDR teritorijā ir saņēmis ieročus un saistītus materiālus, tostarp ar militārām darbībām saistītas konsultācijas, mācības un palīdzību. Vairāku aculiecinieku liecībās teikts, ka papildus materiālajam atbalstam kaujas operāciju veikšanai Ruandas Aizsardzības spēki (RDF) veic vispārējās militāras piegādes (ieroči un munīcija) M23 grupējumam.

31.12.2012.

M23 ir bijis iesaistīts un atbildīgs nopietnu starptautisko tiesību pārkāpumu izdarīšanā, kas saistīti ar vēršanos pret sievietēm un bērniem KDR bruņotā konflikta laikā, ieskaitot nogalināšanu un sakropļošanu, seksuālu vardarbību un piespiedu pārvietošanu. Saskaņā ar daudziem ziņojumiem, izmeklēšanām un aculiecinieku liecībām M23 nes atbildību par civiliedzīvotāju masu slepkavībām, kā arī par sieviešu un bērnu izvarošanu dažādos KDR reģionos. Vairākos ziņojumos norādīts, ka M23 kaujinieki ir izvarojuši 46 sievietes un meitenes, no kurām jaunākajai bija astoņi gadi. Papildus ziņojumiem par seksuālo vardarbību M23 grupējums ir arī rīkojis plašas kampaņas, lai savās rindās piespiedu kārtā savervētu bērnus. Tiek lēsts, ka kopš 2012. gada jūlija M23 grupējums no KDR austrumu daļā esošās Rutshuru teritorijas vien piespiedu kārtā ir savervējis 146 jauniešus un zēnus. Daži no cietušajiem bija tikai 15 gadus veci.

Nežēlīgie noziegumi, kurus M23 ir pastrādājis pret KDR civiliedzīvotājiem, tā īstenotā piespiedu vervēšanas kampaņa, kā arī fakts, ka M23 ir ieroču un militārā atbalsta saņēmējs, ir ārkārtīgi lielā mērā veicinājis nestabilitāti un konfliktu reģionā, un dažos gadījumos ar to ir pārkāptas starptautiskās tiesības.

---