# Eiropas Savienības L 29/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.029.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 29 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 30. janvāris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.029.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 29

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 30. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 68/2013 (2013. gada 16. janvāris), ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru (
  1
  ) | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 68/2013 (2013. gada 16. janvāris), ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 30.1.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 29/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 68/2013

(2013. gada 16. janvāris),

ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 767/2009 par barības laišanu tirgū un lietošanu un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 un atceļ Padomes Direktīvu 79/373/EEK, Komisijas Direktīvu 80/511/EEK, Padomes Direktīvas 82/471/EEK, 83/228/EEK, 93/74/EEK, 93/113/EK un 96/25/EK un Komisijas Lēmumu 2004/217/EK (1), un jo īpaši tās 26. panta 2. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2011. gada 16. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2011, ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru (2) (“reģistrs”), aizstāja barības sastāvdaļu reģistra pirmo redakciju, kas ietverta Komisijas 2010. gada 19. marta Regulā (ES) Nr. 242/2010, ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2011. gada 16. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2011, ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru (2) (“reģistrs”), aizstāja barības sastāvdaļu reģistra pirmo redakciju, kas ietverta Komisijas 2010. gada 19. marta Regulā (ES) Nr. 242/2010, ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru (3).

| (2) | Eiropas barības aprites nozaru atbilstīgie pārstāvji izstrādāja Regulas (ES) Nr. 575/2011 grozījumus, konsultējoties ar pārējām ieinteresētajām personām, sadarbojoties ar kompetentajām valsts iestādēm un ņemot vērā attiecīgo pieredzi no Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izdotiem atzinumiem un zinātnes un tehnoloģijas attīstību. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas barības aprites nozaru atbilstīgie pārstāvji izstrādāja Regulas (ES) Nr. 575/2011 grozījumus, konsultējoties ar pārējām ieinteresētajām personām, sadarbojoties ar kompetentajām valsts iestādēm un ņemot vērā attiecīgo pieredzi no Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izdotiem atzinumiem un zinātnes un tehnoloģijas attīstību.

| (3) | Šie grozījumi skar jaunus ierakstus par apstrādes procesiem un barības sastāvdaļām un esošo ierakstu uzlabojumus, jo īpaši attiecībā uz eļļas un tauku atvasinājumiem. |
| --- | --- |

(3)

Šie grozījumi skar jaunus ierakstus par apstrādes procesiem un barības sastāvdaļām un esošo ierakstu uzlabojumus, jo īpaši attiecībā uz eļļas un tauku atvasinājumiem.

| (4) | Turklāt grozījumi attiecas uz ķīmisko piemaisījumu maksimālo daudzumu, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 1. punktu nosakāms šādiem piemaisījumiem, kas rodas ražošanas procesā vai no pārstrādē izmantotajiem palīglīdzekļiem. Īpaši noteikumi būtu jāpiemēro tādiem agrākiem pārtikas produktiem, piemēram, produkcijas pārpalikumiem, produktiem ar formas bojājumiem vai pārtikai ar izbeigušos derīguma termiņu, kas ražoti saskaņā ar ES pārtikas aprites tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt grozījumi attiecas uz ķīmisko piemaisījumu maksimālo daudzumu, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 1. punktu nosakāms šādiem piemaisījumiem, kas rodas ražošanas procesā vai no pārstrādē izmantotajiem palīglīdzekļiem. Īpaši noteikumi būtu jāpiemēro tādiem agrākiem pārtikas produktiem, piemēram, produkcijas pārpalikumiem, produktiem ar formas bojājumiem vai pārtikai ar izbeigušos derīguma termiņu, kas ražoti saskaņā ar ES pārtikas aprites tiesību aktiem.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 767/2009 26. pantā minētie nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 767/2009 26. pantā minētie nosacījumi ir izpildīti.

| (6) | Ņemot vērā ļoti lielo grozījumu skaitu, kuri jāveic Regulā (ES) Nr. 575/2011, saskaņotības, skaidrības un vienkāršošanas nolūkā minēto regulu ir lietderīgi atcelt un aizstāt. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā ļoti lielo grozījumu skaitu, kuri jāveic Regulā (ES) Nr. 575/2011, saskaņotības, skaidrības un vienkāršošanas nolūkā minēto regulu ir lietderīgi atcelt un aizstāt.

| (7) | Lai izvairītos no nevajadzīgiem komercprakses traucējumiem, ir lietderīgi samazināt uzņēmēju administratīvo slogu, nodrošinot laikposmu vienmērīgai marķējuma pārveidošanai. |
| --- | --- |

(7)

Lai izvairītos no nevajadzīgiem komercprakses traucējumiem, ir lietderīgi samazināt uzņēmēju administratīvo slogu, nodrošinot laikposmu vienmērīgai marķējuma pārveidošanai.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Barības sastāvdaļu reģistrs, kas minēts Regulas (EK) Nr. 767/2009 24. pantā, ir izveidots un iekļauts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Regulu (ES) Nr. 575/2011 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

3. pants

Barības sastāvdaļas, kas marķētas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2011 līdz 2013. gada 19. augustam, var turpināt laist tirgū un izmantot, līdz krājumi beidzas.

4. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 16. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 229, 1.9.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 159, 17.6.2011., 25. lpp.

2

(3)  OV L 77, 24.3.2010., 17. lpp.

3

---

PIELIKUMS

BARĪBAS SASTĀVDAĻU REĢISTRS

A   DAĻA

Vispārīgi noteikumi

| 1. | Uzņēmējiem, kas iesaistīti barības apritē, šā reģistra izmantošana ir brīvprātīga. Tomēr C daļā minēto barības sastāvdaļu nosaukumu drīkst lietot tikai tādām barības sastāvdaļām, kas atbilst attiecīgā ieraksta prasībām. |
| --- | --- |

1.

Uzņēmējiem, kas iesaistīti barības apritē, šā reģistra izmantošana ir brīvprātīga. Tomēr C daļā minēto barības sastāvdaļu nosaukumu drīkst lietot tikai tādām barības sastāvdaļām, kas atbilst attiecīgā ieraksta prasībām.

| 2. | Visi ieraksti C daļas barības sastāvdaļu sarakstā atbilst ierobežojumiem attiecībā uz barības sastāvdaļu lietošanu saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem. Uzņēmēji, kas iesaistīti barības apritē un izmanto reģistrā iekļautās barības sastāvdaļas, nodrošina, ka tās atbilst Regulas (EK) Nr. 767/2009 4. panta nosacījumiem. |
| --- | --- |

2.

Visi ieraksti C daļas barības sastāvdaļu sarakstā atbilst ierobežojumiem attiecībā uz barības sastāvdaļu lietošanu saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem. Uzņēmēji, kas iesaistīti barības apritē un izmanto reģistrā iekļautās barības sastāvdaļas, nodrošina, ka tās atbilst Regulas (EK) Nr. 767/2009 4. panta nosacījumiem.

| 3. | “Agrākie pārtikas produkti” ir pārtikas produkti (izņemot ēdināšanas atkritumus), kas ražoti cilvēku patēriņam, pilnībā ievērojot ES pārtikas aprites tiesību aktus, taču praktisku vai loģistisku apsvērumu dēļ vai sakarā ar ražošanas problēmām vai iesaiņojuma defektiem, vai citiem defektiem tie vairs nav paredzēti cilvēku patēriņam, bet to lietošana barībā nerada nekādu veselības apdraudējumu. Maksimālā daudzuma noteikšanu, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 1. punktā, nepiemēro agrākiem pārtikas produktiem un ēdināšanas atkritumiem. To piemēro tad, ja minētos produktus un atkritumus tālāk pārstrādā par barību. |
| --- | --- |

3.

“Agrākie pārtikas produkti” ir pārtikas produkti (izņemot ēdināšanas atkritumus), kas ražoti cilvēku patēriņam, pilnībā ievērojot ES pārtikas aprites tiesību aktus, taču praktisku vai loģistisku apsvērumu dēļ vai sakarā ar ražošanas problēmām vai iesaiņojuma defektiem, vai citiem defektiem tie vairs nav paredzēti cilvēku patēriņam, bet to lietošana barībā nerada nekādu veselības apdraudējumu. Maksimālā daudzuma noteikšanu, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 1. punktā, nepiemēro agrākiem pārtikas produktiem un ēdināšanas atkritumiem. To piemēro tad, ja minētos produktus un atkritumus tālāk pārstrādā par barību.

| 4. | Saskaņā ar labu praksi, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 183/2005 (1) 4. pantā, barības sastāvdaļas ir bez ķīmiskiem piemaisījumiem, kas rodas ražošanas procesā un no pārstrādē izmantotajiem palīglīdzekļiem, ja vien reģistrā nav minēts konkrēts maksimālais daudzums. Barības sastāvdaļās nedrīkst būt barībā aizliegtas vielas, līdz ar to šādām vielām nenosaka maksimālo daudzumu. Pārredzamības nolūkā uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē, parastu komercdarījumu ietvaros barības sastāvdaļas, kurām ir pieļaujams atlikumu daudzums, papildina ar attiecīgu informāciju. |
| --- | --- |

4.

Saskaņā ar labu praksi, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 183/2005 (1) 4. pantā, barības sastāvdaļas ir bez ķīmiskiem piemaisījumiem, kas rodas ražošanas procesā un no pārstrādē izmantotajiem palīglīdzekļiem, ja vien reģistrā nav minēts konkrēts maksimālais daudzums. Barības sastāvdaļās nedrīkst būt barībā aizliegtas vielas, līdz ar to šādām vielām nenosaka maksimālo daudzumu. Pārredzamības nolūkā uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē, parastu komercdarījumu ietvaros barības sastāvdaļas, kurām ir pieļaujams atlikumu daudzums, papildina ar attiecīgu informāciju.

| 5. | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 183/2005 4. pantā minēto labo praksi, piemērojot ALARA
   (2) principu un neskarot Regulas (EK) Nr. 183/2005, Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. maija Direktīvas 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (3), Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulas (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (4), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulas (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (5) piemērošanu, ir lietderīgi barības sastāvdaļu reģistrā precizēt tādu ķīmisko piemaisījumu maksimālos daudzumus, kas rodas ražošanas procesā vai no pārstrādē izmantotajiem palīglīdzekļiem un kuru saturs ir 0,1 % līmenī vai lielāks. Ja tas uzskatāms par atbilstīgu labai tirdzniecības praksei, reģistrā var arī noteikt tādu ķīmisko piemaisījumu un pārstrādē izmantoto palīglīdzekļu maksimālo daudzumu, kuru saturs ir zemāks par 0,1 %. Ja vien šīs Regulas B un C daļā nav noteikts citādi, maksimālo daudzumu izsaka kā svara procentu. |
| --- | --- |

5.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 183/2005 4. pantā minēto labo praksi, piemērojot ALARA
   (2) principu un neskarot Regulas (EK) Nr. 183/2005, Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. maija Direktīvas 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (3), Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulas (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (4), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulas (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (5) piemērošanu, ir lietderīgi barības sastāvdaļu reģistrā precizēt tādu ķīmisko piemaisījumu maksimālos daudzumus, kas rodas ražošanas procesā vai no pārstrādē izmantotajiem palīglīdzekļiem un kuru saturs ir 0,1 % līmenī vai lielāks. Ja tas uzskatāms par atbilstīgu labai tirdzniecības praksei, reģistrā var arī noteikt tādu ķīmisko piemaisījumu un pārstrādē izmantoto palīglīdzekļu maksimālo daudzumu, kuru saturs ir zemāks par 0,1 %. Ja vien šīs Regulas B un C daļā nav noteikts citādi, maksimālo daudzumu izsaka kā svara procentu.

| 6. | Ķīmisku piemaisījumu un pārstrādē izmantoto palīglīdzekļu konkrētu maksimālo daudzumu norāda vai nu B daļas procesa aprakstā, C daļas barības sastāvdaļu aprakstā, vai C daļas kategorijas beigās. Ja vien C daļā nav norādīts konkrēts maksimālais daudzums, jebkurš attiecīgajam procesam B daļā noteiktais maksimālais daudzums ir piemērojams jebkurai C daļā norādītajai barības sastāvdaļai, ciktāl barības sastāvdaļas apraksts atsaucas uz šo procesu un ciktāl attiecīgais process atbilst B daļā sniegtajam aprakstam. |
| --- | --- |

6.

Ķīmisku piemaisījumu un pārstrādē izmantoto palīglīdzekļu konkrētu maksimālo daudzumu norāda vai nu B daļas procesa aprakstā, C daļas barības sastāvdaļu aprakstā, vai C daļas kategorijas beigās. Ja vien C daļā nav norādīts konkrēts maksimālais daudzums, jebkurš attiecīgajam procesam B daļā noteiktais maksimālais daudzums ir piemērojams jebkurai C daļā norādītajai barības sastāvdaļai, ciktāl barības sastāvdaļas apraksts atsaucas uz šo procesu un ciktāl attiecīgais process atbilst B daļā sniegtajam aprakstam.

| 7. | Barības sastāvdaļu botāniskā tīrība nav mazāka par 95 %. Tomēr tādi botāniski piemaisījumi kā citu eļļas augu sēklas vai eļļas augļu atlikumi, kas iegūti iepriekšējā ražošanas procesā, nepārsniedz 0,5 % katra veida eļļas auga sēklai vai eļļas auglim. Atkāpjoties no šiem vispārējiem noteikumiem, C daļas barības sastāvdaļu sarakstā nosaka īpašu līmeni. |
| --- | --- |

7.

Barības sastāvdaļu botāniskā tīrība nav mazāka par 95 %. Tomēr tādi botāniski piemaisījumi kā citu eļļas augu sēklas vai eļļas augļu atlikumi, kas iegūti iepriekšējā ražošanas procesā, nepārsniedz 0,5 % katra veida eļļas auga sēklai vai eļļas auglim. Atkāpjoties no šiem vispārējiem noteikumiem, C daļas barības sastāvdaļu sarakstā nosaka īpašu līmeni.

| 8. | Viena vai vairāku procesu parasto nosaukumu/apzīmētāju, kuri norādīti B daļas procesu glosārija pēdējā ailē, pievieno (6) barības sastāvdaļas nosaukumam, lai norādītu, ka, to izgatavojot, ir veikts(-i) norādītais(-ie) process(-i). Barības sastāvdaļu, kuras nosaukums ir C daļā norādīta nosaukuma un viena vai vairāku B daļā norādīto procesu parastā nosaukuma/apzīmētāja kombinācija, uzskata par iekļautu reģistrā, un tās marķējumā uzrāda tos obligāti norādāmos datus, kas šai barības sastāvdaļai noteikti attiecīgi B vai C daļas pēdējā slejā. Ja B daļas pēdējā slejā minēta procesā izmantotā konkrētā metode, to norāda barības sastāvdaļas nosaukumā. |
| --- | --- |

8.

Viena vai vairāku procesu parasto nosaukumu/apzīmētāju, kuri norādīti B daļas procesu glosārija pēdējā ailē, pievieno (6) barības sastāvdaļas nosaukumam, lai norādītu, ka, to izgatavojot, ir veikts(-i) norādītais(-ie) process(-i). Barības sastāvdaļu, kuras nosaukums ir C daļā norādīta nosaukuma un viena vai vairāku B daļā norādīto procesu parastā nosaukuma/apzīmētāja kombinācija, uzskata par iekļautu reģistrā, un tās marķējumā uzrāda tos obligāti norādāmos datus, kas šai barības sastāvdaļai noteikti attiecīgi B vai C daļas pēdējā slejā. Ja B daļas pēdējā slejā minēta procesā izmantotā konkrētā metode, to norāda barības sastāvdaļas nosaukumā.

| 9. | Ja barības sastāvdaļas ražošanas process atšķiras no attiecīgā procesa apraksta, kas sniegts B daļas procesu glosārijā, ražošanas procesu izklāsta attiecīgās barības sastāvdaļas aprakstā. |
| --- | --- |

9.

Ja barības sastāvdaļas ražošanas process atšķiras no attiecīgā procesa apraksta, kas sniegts B daļas procesu glosārijā, ražošanas procesu izklāsta attiecīgās barības sastāvdaļas aprakstā.

| 10. | Vairākām barības sastāvdaļām var izmantot sinonīmus. Šādus sinonīmus kvadrātiekavās liek C daļas barības sastāvdaļu saraksta attiecīgās barības sastāvdaļas ieraksta ailē ar virsrakstu “Nosaukums”. |
| --- | --- |

10.

Vairākām barības sastāvdaļām var izmantot sinonīmus. Šādus sinonīmus kvadrātiekavās liek C daļas barības sastāvdaļu saraksta attiecīgās barības sastāvdaļas ieraksta ailē ar virsrakstu “Nosaukums”.

| 11. | Lai atspoguļotu situāciju tirgū un valodu, ko pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji praksē lieto ar mērķi izcelt barības sastāvdaļu komercvērtību, C daļas barības vielu sarakstā, aprakstot barības sastāvdaļas, vārda “blakusprodukts” vietā ir lietots vārds “produkts”. |
| --- | --- |

11.

Lai atspoguļotu situāciju tirgū un valodu, ko pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji praksē lieto ar mērķi izcelt barības sastāvdaļu komercvērtību, C daļas barības vielu sarakstā, aprakstot barības sastāvdaļas, vārda “blakusprodukts” vietā ir lietots vārds “produkts”.

| 12. | Auga botāniskais nosaukums ir sniegts tikai C daļas barības sastāvdaļu saraksta pirmā ieraksta aprakstā par attiecīgo augu. |
| --- | --- |

12.

Auga botāniskais nosaukums ir sniegts tikai C daļas barības sastāvdaļu saraksta pirmā ieraksta aprakstā par attiecīgo augu.

| 13. | Reģistrā konkrētu barības sastāvdaļu analītisko komponentu obligātās marķēšanas pamatprincips ir vadīties no tā, vai konkrētais produkts īpašas sastāvdaļas satur lielā koncentrācijā, vai arī produkta ražošanas procesā ir mainījusies produkta uzturvērtība. |
| --- | --- |

13.

Reģistrā konkrētu barības sastāvdaļu analītisko komponentu obligātās marķēšanas pamatprincips ir vadīties no tā, vai konkrētais produkts īpašas sastāvdaļas satur lielā koncentrācijā, vai arī produkta ražošanas procesā ir mainījusies produkta uzturvērtība.

| 14. | Regulas (EK) Nr. 767/2009 15. panta g) apakšpunktā saistībā ar minētās regulas I pielikuma 6. punktu ir noteiktas marķēšanas prasības attiecībā uz mitruma saturu. Minētās regulas 16. panta 1. punkta b) apakšpunktā saistībā ar tās V pielikumu noteiktas marķēšanas prasības attiecībā uz citiem analītiskajiem komponentiem. Turklāt Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 5. punktā ir prasība norādīt sālsskābē nešķīstošo pelnu daudzumu, ja tas ir kopumā lielāks par 2,2 %, vai attiecībā uz dažām barības sastāvdaļām, ja tas pārsniedz līmeni, kas noteikts minētās regulas V pielikuma attiecīgajā iedaļā. Tomēr daži ieraksti C daļas barības sastāvdaļu sarakstā atšķiras no šiem noteikumiem šādi:






  a) | ar obligāti norādāmiem datiem par barības sastāvdaļu C daļas sarakstā ietvertajiem analītiskajiem komponentiem aizstāj obligāto uzskaitījumu, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 767/2009 V pielikuma attiecīgajā iedaļā; |
| --- | --- | --- |

14.

Regulas (EK) Nr. 767/2009 15. panta g) apakšpunktā saistībā ar minētās regulas I pielikuma 6. punktu ir noteiktas marķēšanas prasības attiecībā uz mitruma saturu. Minētās regulas 16. panta 1. punkta b) apakšpunktā saistībā ar tās V pielikumu noteiktas marķēšanas prasības attiecībā uz citiem analītiskajiem komponentiem. Turklāt Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 5. punktā ir prasība norādīt sālsskābē nešķīstošo pelnu daudzumu, ja tas ir kopumā lielāks par 2,2 %, vai attiecībā uz dažām barības sastāvdaļām, ja tas pārsniedz līmeni, kas noteikts minētās regulas V pielikuma attiecīgajā iedaļā. Tomēr daži ieraksti C daļas barības sastāvdaļu sarakstā atšķiras no šiem noteikumiem šādi:

a)

ar obligāti norādāmiem datiem par barības sastāvdaļu C daļas sarakstā ietvertajiem analītiskajiem komponentiem aizstāj obligāto uzskaitījumu, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 767/2009 V pielikuma attiecīgajā iedaļā;

| b) | ja slejā, kas attiecas uz obligāto norādīšanu barības sastāvdaļu C daļas sarakstā, nav ieraksta par analītiskajiem komponentiem, kas būtu jānorāda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2009 V pielikuma attiecīgo iedaļu, šie komponenti nav jāuzrāda marķējumā. Tomēr ja sālsskābē nešķīstošu pelnu daudzums barības sastāvdaļu C daļas sarakstā nav norādīts, daudzumu deklarē, ja tas ir lielāks par 2,2 %; |
| --- | --- |

b)

ja slejā, kas attiecas uz obligāto norādīšanu barības sastāvdaļu C daļas sarakstā, nav ieraksta par analītiskajiem komponentiem, kas būtu jānorāda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2009 V pielikuma attiecīgo iedaļu, šie komponenti nav jāuzrāda marķējumā. Tomēr ja sālsskābē nešķīstošu pelnu daudzums barības sastāvdaļu C daļas sarakstā nav norādīts, daudzumu deklarē, ja tas ir lielāks par 2,2 %;

| c) | ja barības sastāvdaļu C daļas saraksta slejā “Obligāti jānorāda” ir noteikts viens vai vairāki mitruma līmeņi, tos piemēro Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 6. punktā noteikto līmeņu vietā. Tomēr, ja mitruma līmenis ir mazāks par 14 %, tas nav obligāti jānorāda. Ja minētajā slejā nav noteikts konkrēts mitruma līmenis, piemēro Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 6. punktu. |
| --- | --- |

c)

ja barības sastāvdaļu C daļas saraksta slejā “Obligāti jānorāda” ir noteikts viens vai vairāki mitruma līmeņi, tos piemēro Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 6. punktā noteikto līmeņu vietā. Tomēr, ja mitruma līmenis ir mazāks par 14 %, tas nav obligāti jānorāda. Ja minētajā slejā nav noteikts konkrēts mitruma līmenis, piemēro Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 6. punktu.

| 15. | Barības apritē iesaistītam uzņēmējam, kas apgalvo, ka barības sastāvdaļai ir vairāk īpašību, nekā norādīts C daļas barības sastāvdaļu saraksta slejā ar virsrakstu “Apraksts”, vai atsaucas uz B daļā norādītu procesu, ko var pielīdzināt apgalvojumam (piemēram, pretspurekļa apstrāde), ir jāievēro Regulas (EK) Nr. 767/2009 13. pants. Turklāt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2009 9. un 10. pantu barības sastāvdaļas var atbilst īpašam barošanas mērķim. |
| --- | --- |

15.

Barības apritē iesaistītam uzņēmējam, kas apgalvo, ka barības sastāvdaļai ir vairāk īpašību, nekā norādīts C daļas barības sastāvdaļu saraksta slejā ar virsrakstu “Apraksts”, vai atsaucas uz B daļā norādītu procesu, ko var pielīdzināt apgalvojumam (piemēram, pretspurekļa apstrāde), ir jāievēro Regulas (EK) Nr. 767/2009 13. pants. Turklāt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2009 9. un 10. pantu barības sastāvdaļas var atbilst īpašam barošanas mērķim.

B   DAĻA

Procesu glosārijs

| | Process | Definīcija | Parastais nosaukums/apzīmētājs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vētīšana | Daļiņu atdalīšana, izmantojot gaisa plūsmu | Vētīts |
| 2 | Aspirācija | Pārvietošanas laikā veikts process putekļu, smalku daļiņu un citu graudu suspendēto daļiņu atdalīšanai no graudu masas | Aspirēts |
| 3 | Blanšēšana | Organiskas vielas termiska apstrāde vārot vai tvaicējot, lai denaturētu dabīgos fermentus, mīkstinātu audus un neitralizētu aromātu, pēc kā seko iegremdēšana aukstā ūdenī, lai pārtrauktu vārīšanas procesu | Blanšēts |
| 4 | Balināšana | Dabīgās krāsas noņemšana | Balināts |
| 5 | Dzesēšana | Temperatūras pazemināšana zem apkārtējās vides temperatūras, bet virs sasalšanas temperatūras | Atdzesēts |
| 6 | Kapāšana | Daļiņu izmēra samazināšana, izmantojot vienu vai vairākus nažus | Kapāts |
| 7 | Tīrīšana | Priekšmetu (piesārņotāju, piemēram, akmeņu) un auga veģetatīvo daļu (piemēram, nepiesaistīto salmu daļiņu vai sēnalu, vai nezāļu) atdalīšana | Tīrīts/šķirots |
| 8 | Koncentrēšana
   (7) | Dažu sastāvdaļu īpatsvara palielināšana, atdalot ūdeni un/vai citas sastāvdaļas | Koncentrēts |
| 9 | Kondensēšana | Gāzveida vielas pārveidošana šķidrumā | Kondensēts |
| 10 | Vārīšana | Barības sastāvdaļu fizikālo un ķīmisko īpašību pārveidošana karstuma ietekmē | Vārīts |
| 11 | Drupināšana | Daļiņu izmēra samazināšana, izmantojot drupinātāju | Drupināts |
| 12 | Kristalizēšana | Attīrīšana, veidojot cietus kristālus no šķīduma. Šķīdumā esošie piemaisījumi parasti netiek ietverti kristālu režģa struktūrā | Kristalizēts |
| 13 | Mizošana
   (8) | Pilnīga vai daļēja ārējo apvalku noņemšana no graudiem, sēklām, augļiem, riekstiem un citām sastāvdaļām | Mizots, daļēji mizots |
| 14 | Izlobīšana/nolobīšana | Pupu, graudu un sēklu ārējo apvalku noņemšana, parasti ar fizikāliem līdzekļiem | Izlobīts vai nolobīts (9) |
| 15 | Pektīna atdalīšana | Pektīnu atdalīšana no barības sastāvdaļām | Bez pektīna |
| 16 | Desikācija | Mākslīga žāvēšana ar desikantiem/Mākslīga mitruma izvilkšana | Žāvēts ar desikantiem |
| 17 | Atgļotošana | Gļotu noņemšana no virsmas | Atgļotots |
| 18 | Cukura atdalīšana/Atcukurošana | Pilnīga vai daļēja monosaharīdu un disaharīdu atdalīšana ar ķīmiskiem vai fizikāliem līdzekļiem no melases un citiem materiāliem, kas satur cukuru | Atcukurots, daļēji atcukurots |
| 19 | Detoksifikācija | Toksisku piesārņotāju iznīcināšana vai to koncentrācijas samazināšana produktā | Detoksificēts |
| 20 | Destilēšana | Šķidru vielu maisījuma sadalīšana, to vārot un savācot kondensētos tvaikus atsevišķā tvertnē | Destilēts |
| 21 | Žāvēšana | Atūdeņošana mākslīgā vai dabiskā procesā | Žāvēts (saulē vai mākslīgi) |
| 22 | Uzglabāšana silosā | Barības sastāvdaļu uzglabāšana silosā, iespējams, pievienojot konservantus vai izmantojot anaerobus apstākļus, iespējams, pievienojot skābbarības piedevas | Uzglabāts silosā |
| 23 | Ietvaicēšana | Ūdens daudzuma samazināšana | Ietvaicēts |
| 24 | Ekspandēšana | Termisks process, kura laikā produkta iekšējā ūdens strauja tvaicēšana izraisa produkta sadalīšanos | Ekspandēts vai uzpūsts |
| 25 | Presēšana | Eļļas/tauku atdalīšana zem preses | Izspaidi/rauši un eļļa/tauki |
| 26 | Ekstrahēšana | Eļļas vai tauku atdalīšana no dažām izejvielām ar organisku šķīdinātāju vai cukura un citu ūdenī šķīstošu sastāvdaļu atdalīšana ar ūdens šķīdinātāju | Ekstrahēti/izspaidas, tauki/eļļas, melases/atspiedas un cukurs vai citas ūdenī šķīstošas sastāvdaļas |
| 27 | Ekstrūzija | Termisks process, kura laikā produkts iekšējā ūdens straujas tvaicēšanas rezultātā sadalās, un tam piešķir noteiktu formu, presējot caur atveri | Ekstrudēts |
| 28 | Fermentēšana | Process, kura laikā tiek ražoti mikroorganismi (baktērijas, sēnītes vai raugi) vai kurā tie iedarbojas uz materiāliem, lai veicinātu pārmaiņas to ķīmiskajā sastāvā/īpašībās | Fermentēts |
| 29 | Filtrēšana | Šķidruma attīrīšana no mehāniskiem piemaisījumiem, tam plūstot cauri porainam slānim vai membrānai | Filtrēts |
| 30 | Pārslošana | Mitra, termiski apstrādāta materiāla veltnēšana | Pārslas |
| 31 | Miltu malšana | Sausu graudu daļiņu izmēra samazināšana, lai atvieglotu sadalīšanu pa sastāvdaļām (galvenokārt miltiem, klijām un atsijām) | Milti, klijas, atsijas (10), dzīvnieku barība |
| 32 | Frakcionēšana | Barības sastāvdaļu fragmentu atdalīšana, sijājot un/vai apstrādājot ar gaisa plūsmu, kas aizpūš vieglās čaumalas daļas | Frakcionēts |
| 33 | Fragmentēšana | Barības sastāvdaļu sadalīšana daļiņās | Fragmentēts |
| 34 | Fritēšana | Barības sastāvdaļu vārīšana eļļā vai taukos | Eļļā vārīts/Fritēts |
| 35 | Sarecināšana | Process želejas, blīvas želejveida masas veidošanai, parasti izmantojot recinātājus, ar dažāda veida konsistenci, no vieglas un recekļveidīgas līdz cietai un biezai | Sarecināts |
| 36 | Granulēšana | Īpašas formas un konsistences piešķiršana barības sastāvdaļām | Granulēts |
| 37 | Drupināšana/slīpēšana | Cietu barības sastāvdaļu daļiņu izmēra samazināšana sausā vai mitrā procesā | Drupināts/slīpēts |
| 38 | Karsēšana | Īpašos apstākļos veikta termiska apstrāde | Karsēts |
| 39 | Hidrogenēšana | Katalītisks process vai nu eļļu/tauku/taukskābju divkāršo saišu piesātināšanai, ko veic augstā temperatūrā un zem ūdeņraža spiediena, lai iegūtu daļēji vai pilnīgi piesātinātus triglicerīdus/taukskābes, vai arī poliolu iegūšanai, reducējot ogļhidrātu karbonilgrupas uz hidroksilgrupām | Hidrogenēts, daļēji hidrogenēts |
| 40 | Hidrolīze | Molekulu izmēra samazināšana, veicot piemērotu apstrādi ar ūdeni un karstumu/spiedienu, enzīmiem vai skābi/sārmu | Hidrolizēts |
| 41 | Šķidrināšana | Cietas vielas vai gāzes pārveidošana par šķidrumu | Šķidrināts |
| 42 | Macerācija | Barības sastāvdaļu apjoma samazināšana, izmantojot mehāniskus līdzekļus, bieži izmiekšķējot ūdenī vai citos šķidrumos | Macerēts |
| 43 | Iesalošana | Graudu diedzēšana, lai aktivizētu dabīgos fermentus, kas var sadalīt cieti fermentējamos ogļhidrātos un olbaltumvielas – aminoskābēs un peptīdos | Iesalināts |
| 44 | Kausēšana | Cietas vielas pārveidošana par šķidrumu karstuma ietekmē | Kausēts |
| 45 | Mikronizēšana | Cietas vielas daļiņu vidējā diametra samazināšana līdz mikrometru mērogam | Mikronizēts |
| 46 | Apvārīšana | Mērcēšana ūdenī un termiska apstrāde cietes pilnīgai saželēšanai, kam seko žāvēšana | Apvārīts |
| 47 | Pasterizācija | Karsēšana noteiktu laiku līdz kritiskai temperatūrai, lai iznīcinātu kaitīgus mikroorganismus, pēc kuras seko strauja atdzesēšana | Pasterizēts |
| 48 | Mizošana | Ārējā apvalka/mizas noņemšana no augļiem un dārzeņiem | Mizots |
| 49 | Granulēšana | Īpašas formas piešķiršana, izspiežot caur plātni | Granula, granulēts |
| 50 | Rīsu slīpēšana | Gandrīz pilnīga vai daļēja kliju un dīgļa atdalīšana no lobītiem rīsiem | Slīpēts |
| 51 | Uzbriedināšana | Cietes modificēšana, lai ievērojami uzlabotu tās uzbriešanas īpašības aukstā ūdenī | Uzbriedināts (11) |
| 52 | Izspiešana
   (12) | Tādu šķidrumu kā tauku, eļļas, ūdens vai sulas fiziska atdalīšana no cietām vielām | Izspaidi/rauši (eļļu saturošām vielām)
  Mīkstums, čagas (augļiem u. c.)
  Atspiedas (cukurbietēm) |
| 53 | Rafinēšana | Pilnīga vai daļēja piemaisījumu vai nevēlamu sastāvdaļu atdalīšana, ķīmiski/fizikāli apstrādājot | Rafinēts, daļēji rafinēts |
| 54 | Grauzdēšana | Barības sastāvdaļu sausa karsēšana, lai uzlabotu to sagremojamību un krāsu un/vai mazinātu dabiskos faktorus, kas nelabvēlīgi ietekmē uzturvērtību | Grauzdēts |
| 55 | Placināšana | Daļiņu izmēra samazināšana, izlaižot barības sastāvdaļas (piemēram, graudus) starp diviem valčiem/veltņiem | Placināts |
| 56 | Pretspurekļa apstrāde | Process, kura mērķis ir pasargāt barības vielas no sadalīšanās spureklī, veicot fizikālu apstrādi ar karstumu, spiedienu, tvaiku un to kombināciju un/vai iedarbojoties, piemēram, ar aldehīdiem, lignosulfonātiem, nātrija hidroksīdu vai organiskām skābēm (piemēram, propionskābi vai miecskābi) Barības sastāvdaļas, kurām pretspurekļa apstrāde veikta ar aldehīdiem, var saturēt līdz pat 0,12 % brīvo aldehīdu | Pretspurekļa apstrāde ar [ievietot pēc vajadzības] |
| 57 | Sijāšana | Dažāda izmēra daļiņu atdalīšana, laižot barības sastāvdaļas cauri sietiem un tās kratot vai berot | Sijāts |
| 58 | Krejošana | Šķidruma augšējā peldošā slāņa noņemšana ar mehāniskiem līdzekļiem, piemēram, piena tauku atdalīšana | Krejots |
| 59 | Sagriešana šķēlēs | Barības sastāvdaļu sagriešana plakanās šķēlēs | Sagriezts šķēlēs |
| 60 | Mērcēšana | Barības sastāvdaļu, parasti sēklu, mitrināšana un mīkstināšana, lai saīsinātu vārīšanas ilgumu, atvieglotu sēklas apvalka noņemšanu un ūdens uzsūkšanos ar nolūku aktivizēt dīgšanas procesu vai samazināt tādu dabisko faktoru koncentrāciju, kas nelabvēlīgi ietekmē uzturvērtību | Mērcēti |
| 61 | Žāvēšana ar izsmidzināšanu | Mitruma samazināšana šķidrumā, izsmidzinot barības sastāvdaļu smalkā strūklā vai miglas veidā, lai virsmas laukumu palielinātu attiecībā pret svaru, un pūšot tai cauri siltu gaisu | Žāvēts ar izsmidzināšanu |
| 62 | Tvaicēšana | Process, kurā sildīšanai un vārīšanai izmanto tvaika spiedienu, lai uzlabotu sagremojamību | Tvaicēts |
| 63 | Tostēšana | Sausa karsēšana, ko parasti piemēro eļļas augu sēklām, piemēram, lai mazinātu vai novērstu dabiskos faktorus, kas nelabvēlīgi ietekmē uzturvērtību | Tostēts |
| 64 | Ultrafiltrācija | Šķidrumu filtrēšana caur membrānu, kas caurlaiž tikai mazas molekulas | Ultrafiltrēts |
| 65 | Atdīgļošana | Pilnīga vai daļēja dīgļa atdalīšana no drupinātiem labības graudiem | Atdīgļots |
| 66 | Mikronizēšana ar infrasarkanajiem stariem | Termisks process graudu, sakņu, sēklu vai gumu, vai to blakusproduktu vārīšanai un grauzdēšanai ar infrasarkano staru radītu karstumu; tam parasti seko pārslošana | Infrasarkano staru mikronizēts |
| 67 | Eļļas/tauku un hidogenētas eļļas/tauku sašķelšana | Ķīmisks process tauku/eļļu hidrolīzei. Kad tauki/eļļas augstā temperatūrā un zem augsta spiediena reaģē ar ūdeni, var iegūt neattīrītas taukskābes hidrofobā fāzē un neattīrītu glicerīnu hidrofīlā fāzē | Šķelts |

Process

Definīcija

Parastais nosaukums/apzīmētājs

1

Vētīšana

Daļiņu atdalīšana, izmantojot gaisa plūsmu

Vētīts

2

Aspirācija

Pārvietošanas laikā veikts process putekļu, smalku daļiņu un citu graudu suspendēto daļiņu atdalīšanai no graudu masas

Aspirēts

3

Blanšēšana

Organiskas vielas termiska apstrāde vārot vai tvaicējot, lai denaturētu dabīgos fermentus, mīkstinātu audus un neitralizētu aromātu, pēc kā seko iegremdēšana aukstā ūdenī, lai pārtrauktu vārīšanas procesu

Blanšēts

4

Balināšana

Dabīgās krāsas noņemšana

Balināts

5

Dzesēšana

Temperatūras pazemināšana zem apkārtējās vides temperatūras, bet virs sasalšanas temperatūras

Atdzesēts

6

Kapāšana

Daļiņu izmēra samazināšana, izmantojot vienu vai vairākus nažus

Kapāts

7

Tīrīšana

Priekšmetu (piesārņotāju, piemēram, akmeņu) un auga veģetatīvo daļu (piemēram, nepiesaistīto salmu daļiņu vai sēnalu, vai nezāļu) atdalīšana

Tīrīts/šķirots

8

Koncentrēšana
   (7)

Dažu sastāvdaļu īpatsvara palielināšana, atdalot ūdeni un/vai citas sastāvdaļas

Koncentrēts

9

Kondensēšana

Gāzveida vielas pārveidošana šķidrumā

Kondensēts

10

Vārīšana

Barības sastāvdaļu fizikālo un ķīmisko īpašību pārveidošana karstuma ietekmē

Vārīts

11

Drupināšana

Daļiņu izmēra samazināšana, izmantojot drupinātāju

Drupināts

12

Kristalizēšana

Attīrīšana, veidojot cietus kristālus no šķīduma. Šķīdumā esošie piemaisījumi parasti netiek ietverti kristālu režģa struktūrā

Kristalizēts

13

Mizošana
   (8)

Pilnīga vai daļēja ārējo apvalku noņemšana no graudiem, sēklām, augļiem, riekstiem un citām sastāvdaļām

Mizots, daļēji mizots

14

Izlobīšana/nolobīšana

Pupu, graudu un sēklu ārējo apvalku noņemšana, parasti ar fizikāliem līdzekļiem

Izlobīts vai nolobīts (9)

15

Pektīna atdalīšana

Pektīnu atdalīšana no barības sastāvdaļām

Bez pektīna

16

Desikācija

Mākslīga žāvēšana ar desikantiem/Mākslīga mitruma izvilkšana

Žāvēts ar desikantiem

17

Atgļotošana

Gļotu noņemšana no virsmas

Atgļotots

18

Cukura atdalīšana/Atcukurošana

Pilnīga vai daļēja monosaharīdu un disaharīdu atdalīšana ar ķīmiskiem vai fizikāliem līdzekļiem no melases un citiem materiāliem, kas satur cukuru

Atcukurots, daļēji atcukurots

19

Detoksifikācija

Toksisku piesārņotāju iznīcināšana vai to koncentrācijas samazināšana produktā

Detoksificēts

20

Destilēšana

Šķidru vielu maisījuma sadalīšana, to vārot un savācot kondensētos tvaikus atsevišķā tvertnē

Destilēts

21

Žāvēšana

Atūdeņošana mākslīgā vai dabiskā procesā

Žāvēts (saulē vai mākslīgi)

22

Uzglabāšana silosā

Barības sastāvdaļu uzglabāšana silosā, iespējams, pievienojot konservantus vai izmantojot anaerobus apstākļus, iespējams, pievienojot skābbarības piedevas

Uzglabāts silosā

23

Ietvaicēšana

Ūdens daudzuma samazināšana

Ietvaicēts

24

Ekspandēšana

Termisks process, kura laikā produkta iekšējā ūdens strauja tvaicēšana izraisa produkta sadalīšanos

Ekspandēts vai uzpūsts

25

Presēšana

Eļļas/tauku atdalīšana zem preses

Izspaidi/rauši un eļļa/tauki

26

Ekstrahēšana

Eļļas vai tauku atdalīšana no dažām izejvielām ar organisku šķīdinātāju vai cukura un citu ūdenī šķīstošu sastāvdaļu atdalīšana ar ūdens šķīdinātāju

Ekstrahēti/izspaidas, tauki/eļļas, melases/atspiedas un cukurs vai citas ūdenī šķīstošas sastāvdaļas

27

Ekstrūzija

Termisks process, kura laikā produkts iekšējā ūdens straujas tvaicēšanas rezultātā sadalās, un tam piešķir noteiktu formu, presējot caur atveri

Ekstrudēts

28

Fermentēšana

Process, kura laikā tiek ražoti mikroorganismi (baktērijas, sēnītes vai raugi) vai kurā tie iedarbojas uz materiāliem, lai veicinātu pārmaiņas to ķīmiskajā sastāvā/īpašībās

Fermentēts

29

Filtrēšana

Šķidruma attīrīšana no mehāniskiem piemaisījumiem, tam plūstot cauri porainam slānim vai membrānai

Filtrēts

30

Pārslošana

Mitra, termiski apstrādāta materiāla veltnēšana

Pārslas

31

Miltu malšana

Sausu graudu daļiņu izmēra samazināšana, lai atvieglotu sadalīšanu pa sastāvdaļām (galvenokārt miltiem, klijām un atsijām)

Milti, klijas, atsijas (10), dzīvnieku barība

32

Frakcionēšana

Barības sastāvdaļu fragmentu atdalīšana, sijājot un/vai apstrādājot ar gaisa plūsmu, kas aizpūš vieglās čaumalas daļas

Frakcionēts

33

Fragmentēšana

Barības sastāvdaļu sadalīšana daļiņās

Fragmentēts

34

Fritēšana

Barības sastāvdaļu vārīšana eļļā vai taukos

Eļļā vārīts/Fritēts

35

Sarecināšana

Process želejas, blīvas želejveida masas veidošanai, parasti izmantojot recinātājus, ar dažāda veida konsistenci, no vieglas un recekļveidīgas līdz cietai un biezai

Sarecināts

36

Granulēšana

Īpašas formas un konsistences piešķiršana barības sastāvdaļām

Granulēts

37

Drupināšana/slīpēšana

Cietu barības sastāvdaļu daļiņu izmēra samazināšana sausā vai mitrā procesā

Drupināts/slīpēts

38

Karsēšana

Īpašos apstākļos veikta termiska apstrāde

Karsēts

39

Hidrogenēšana

Katalītisks process vai nu eļļu/tauku/taukskābju divkāršo saišu piesātināšanai, ko veic augstā temperatūrā un zem ūdeņraža spiediena, lai iegūtu daļēji vai pilnīgi piesātinātus triglicerīdus/taukskābes, vai arī poliolu iegūšanai, reducējot ogļhidrātu karbonilgrupas uz hidroksilgrupām

Hidrogenēts, daļēji hidrogenēts

40

Hidrolīze

Molekulu izmēra samazināšana, veicot piemērotu apstrādi ar ūdeni un karstumu/spiedienu, enzīmiem vai skābi/sārmu

Hidrolizēts

41

Šķidrināšana

Cietas vielas vai gāzes pārveidošana par šķidrumu

Šķidrināts

42

Macerācija

Barības sastāvdaļu apjoma samazināšana, izmantojot mehāniskus līdzekļus, bieži izmiekšķējot ūdenī vai citos šķidrumos

Macerēts

43

Iesalošana

Graudu diedzēšana, lai aktivizētu dabīgos fermentus, kas var sadalīt cieti fermentējamos ogļhidrātos un olbaltumvielas – aminoskābēs un peptīdos

Iesalināts

44

Kausēšana

Cietas vielas pārveidošana par šķidrumu karstuma ietekmē

Kausēts

45

Mikronizēšana

Cietas vielas daļiņu vidējā diametra samazināšana līdz mikrometru mērogam

Mikronizēts

46

Apvārīšana

Mērcēšana ūdenī un termiska apstrāde cietes pilnīgai saželēšanai, kam seko žāvēšana

Apvārīts

47

Pasterizācija

Karsēšana noteiktu laiku līdz kritiskai temperatūrai, lai iznīcinātu kaitīgus mikroorganismus, pēc kuras seko strauja atdzesēšana

Pasterizēts

48

Mizošana

Ārējā apvalka/mizas noņemšana no augļiem un dārzeņiem

Mizots

49

Granulēšana

Īpašas formas piešķiršana, izspiežot caur plātni

Granula, granulēts

50

Rīsu slīpēšana

Gandrīz pilnīga vai daļēja kliju un dīgļa atdalīšana no lobītiem rīsiem

Slīpēts

51

Uzbriedināšana

Cietes modificēšana, lai ievērojami uzlabotu tās uzbriešanas īpašības aukstā ūdenī

Uzbriedināts (11)

52

Izspiešana
   (12)

Tādu šķidrumu kā tauku, eļļas, ūdens vai sulas fiziska atdalīšana no cietām vielām

Izspaidi/rauši (eļļu saturošām vielām)

Mīkstums, čagas (augļiem u. c.)

Atspiedas (cukurbietēm)

53

Rafinēšana

Pilnīga vai daļēja piemaisījumu vai nevēlamu sastāvdaļu atdalīšana, ķīmiski/fizikāli apstrādājot

Rafinēts, daļēji rafinēts

54

Grauzdēšana

Barības sastāvdaļu sausa karsēšana, lai uzlabotu to sagremojamību un krāsu un/vai mazinātu dabiskos faktorus, kas nelabvēlīgi ietekmē uzturvērtību

Grauzdēts

55

Placināšana

Daļiņu izmēra samazināšana, izlaižot barības sastāvdaļas (piemēram, graudus) starp diviem valčiem/veltņiem

Placināts

56

Pretspurekļa apstrāde

Process, kura mērķis ir pasargāt barības vielas no sadalīšanās spureklī, veicot fizikālu apstrādi ar karstumu, spiedienu, tvaiku un to kombināciju un/vai iedarbojoties, piemēram, ar aldehīdiem, lignosulfonātiem, nātrija hidroksīdu vai organiskām skābēm (piemēram, propionskābi vai miecskābi) Barības sastāvdaļas, kurām pretspurekļa apstrāde veikta ar aldehīdiem, var saturēt līdz pat 0,12 % brīvo aldehīdu

Pretspurekļa apstrāde ar [ievietot pēc vajadzības]

57

Sijāšana

Dažāda izmēra daļiņu atdalīšana, laižot barības sastāvdaļas cauri sietiem un tās kratot vai berot

Sijāts

58

Krejošana

Šķidruma augšējā peldošā slāņa noņemšana ar mehāniskiem līdzekļiem, piemēram, piena tauku atdalīšana

Krejots

59

Sagriešana šķēlēs

Barības sastāvdaļu sagriešana plakanās šķēlēs

Sagriezts šķēlēs

60

Mērcēšana

Barības sastāvdaļu, parasti sēklu, mitrināšana un mīkstināšana, lai saīsinātu vārīšanas ilgumu, atvieglotu sēklas apvalka noņemšanu un ūdens uzsūkšanos ar nolūku aktivizēt dīgšanas procesu vai samazināt tādu dabisko faktoru koncentrāciju, kas nelabvēlīgi ietekmē uzturvērtību

Mērcēti

61

Žāvēšana ar izsmidzināšanu

Mitruma samazināšana šķidrumā, izsmidzinot barības sastāvdaļu smalkā strūklā vai miglas veidā, lai virsmas laukumu palielinātu attiecībā pret svaru, un pūšot tai cauri siltu gaisu

Žāvēts ar izsmidzināšanu

62

Tvaicēšana

Process, kurā sildīšanai un vārīšanai izmanto tvaika spiedienu, lai uzlabotu sagremojamību

Tvaicēts

63

Tostēšana

Sausa karsēšana, ko parasti piemēro eļļas augu sēklām, piemēram, lai mazinātu vai novērstu dabiskos faktorus, kas nelabvēlīgi ietekmē uzturvērtību

Tostēts

64

Ultrafiltrācija

Šķidrumu filtrēšana caur membrānu, kas caurlaiž tikai mazas molekulas

Ultrafiltrēts

65

Atdīgļošana

Pilnīga vai daļēja dīgļa atdalīšana no drupinātiem labības graudiem

Atdīgļots

66

Mikronizēšana ar infrasarkanajiem stariem

Termisks process graudu, sakņu, sēklu vai gumu, vai to blakusproduktu vārīšanai un grauzdēšanai ar infrasarkano staru radītu karstumu; tam parasti seko pārslošana

Infrasarkano staru mikronizēts

67

Eļļas/tauku un hidogenētas eļļas/tauku sašķelšana

Ķīmisks process tauku/eļļu hidrolīzei. Kad tauki/eļļas augstā temperatūrā un zem augsta spiediena reaģē ar ūdeni, var iegūt neattīrītas taukskābes hidrofobā fāzē un neattīrītu glicerīnu hidrofīlā fāzē

Šķelts

C   DAĻA

Barības sastāvdaļu saraksts

1.   Labības graudi un no tiem iegūti produkti

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligāti jānorāda |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.1.1. | Mieži | Hordeum vulgare L. graudi. Var būt pretspurekļa apstrāde | |
| 1.1.2. | Mieži, uzpūsti | Produkts, ko iegūst no maltiem vai šķeltiem miežu graudiem, apstrādājot tos zem spiediena mitrumā un siltumā | Ciete |
| 1.1.3. | Mieži, grauzdēti | Miežu grauzdēšanas procesa produkts, kas ir daļēji grauzdēts ar niecīgu krāsojumu | Ciete, ja > 10 %
  Kopproteīns, ja > 15 % |
| 1.1.4. | Miežu pārslas | Produkts, ko iegūst, tvaicējot vai mikronizējot ar infrasarkanajiem stariem un placinot izlobītus miežus. Tas var saturēt nelielu daļu miežu sēnalu. Var būt pretspurekļa apstrāde | Ciete |
| 1.1.5. | Miežu šķiedra | Miežu cietes ražošanas produkts. Tas sastāv no endospermas daļiņām un galvenokārt no šķiedras | Kokšķiedra
  Kopproteīns, ja > 10 % |
| 1.1.6. | Miežu pākstis | Produkts, ko pēc miežu graudu sausās malšanas, sijāšanas un izlobīšanas iegūst no etanola, kas ražots no cietes | Kokšķiedra
  Kopproteīns, ja > 10 % |
| 1.1.7. | Miežu atsijas | Produkts, ko iegūst, pārstrādājot izsijātus un izlobītus miežus grūbās, mannas putraimos vai miltos. Tas sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, līdz ar sīkām ārējo apvalku daļām un mazliet graudu atsijām | Kokšķiedra
  Ciete |
| 1.1.8. | Miežu proteīns | Miežu produkts, kas iegūts pēc cietes un kliju atdalīšanas. Tas sastāv galvenokārt no proteīna | Kopproteīns |
| 1.1.9. | Miežu proteīnus saturoša barība | Miežu produkts, kas iegūts pēc cietes atdalīšanas. Tas sastāv galvenokārt no proteīna un endospermas daļiņām | Mitrums, ja < 45 % vai > 60 %
  Ja mitrums < 45 %:






  — | Kopproteīns |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligāti jānorāda

1.1.1.

Mieži

Hordeum vulgare L. graudi. Var būt pretspurekļa apstrāde

1.1.2.

Mieži, uzpūsti

Produkts, ko iegūst no maltiem vai šķeltiem miežu graudiem, apstrādājot tos zem spiediena mitrumā un siltumā

Ciete

1.1.3.

Mieži, grauzdēti

Miežu grauzdēšanas procesa produkts, kas ir daļēji grauzdēts ar niecīgu krāsojumu

Ciete, ja > 10 %

Kopproteīns, ja > 15 %

1.1.4.

Miežu pārslas

Produkts, ko iegūst, tvaicējot vai mikronizējot ar infrasarkanajiem stariem un placinot izlobītus miežus. Tas var saturēt nelielu daļu miežu sēnalu. Var būt pretspurekļa apstrāde

Ciete

1.1.5.

Miežu šķiedra

Miežu cietes ražošanas produkts. Tas sastāv no endospermas daļiņām un galvenokārt no šķiedras

Kokšķiedra

Kopproteīns, ja > 10 %

1.1.6.

Miežu pākstis

Produkts, ko pēc miežu graudu sausās malšanas, sijāšanas un izlobīšanas iegūst no etanola, kas ražots no cietes

Kokšķiedra

Kopproteīns, ja > 10 %

1.1.7.

Miežu atsijas

Produkts, ko iegūst, pārstrādājot izsijātus un izlobītus miežus grūbās, mannas putraimos vai miltos. Tas sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, līdz ar sīkām ārējo apvalku daļām un mazliet graudu atsijām

Kokšķiedra

Ciete

1.1.8.

Miežu proteīns

Miežu produkts, kas iegūts pēc cietes un kliju atdalīšanas. Tas sastāv galvenokārt no proteīna

Kopproteīns

1.1.9.

Miežu proteīnus saturoša barība

Miežu produkts, kas iegūts pēc cietes atdalīšanas. Tas sastāv galvenokārt no proteīna un endospermas daļiņām

Mitrums, ja < 45 % vai > 60 %

Ja mitrums < 45 %:

—

Kopproteīns

| — | Ciete |
| --- | --- |

—

Ciete

1.1.10.

Miežu šķīdvielas

Miežu produkts, kas iegūts pēc mitrās proteīnu un cietes ekstrahēšanas

Kopproteīns

1.1.11.

Miežu klijas

Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no izlobītu miežu izsijātiem graudiem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīta lielākā daļa endospermas

Kokšķiedra

1.1.12.

Šķidrā miežu ciete

Sekundārās cietes daļa, ko iegūst, ražojot cieti no miežiem

Ja mitrums < 50 %:

| — | Ciete |
| --- | --- |

—

Ciete

1.1.13.

Miežu iesala atsijas

Mehāniskas sijāšanas (izmēra frakcionēšanas) produkts, kas sastāv no maza izmēra miežu kodoliem un to daļām, kas atdalītas pirms iesala gatavošanas procesa

Kokšķiedra

Koppelni, ja > 2,2 %

1.1.14.

Miežu iesals un iesala smalkne

Produkts, kas sastāv no miežu kodolu daļām un iesala, kas atdalīts iesala ražošanas laikā

Kokšķiedra

1.1.15.

Miežu iesala sēnalas

Miežu iesala tīrīšanas produkts, kas sastāv no sēnalu un smalknes daļiņām

Kokšķiedra

1.1.16.

Miežu cietie destilētāji, mitri

Produkts, ko iegūst, no miežiem ražojot metanolu. Tas sastāv no destilācijas cietajām barības daļiņām

Mitrums, ja < 65 % vai > 88 %

Ja mitrums < 65 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

1.1.17.

Miežu šķīstošie destilētāji, mitri

Produkts, ko iegūst, no miežiem ražojot etanolu. Tas sastāv no destilācijas šķīstošajām barības daļiņām

Mitrums, ja < 45 % vai > 70 %

Ja mitrums < 45 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

1.1.18.

Iesals
   (13)

Diedzētas labības produkts, žāvēts, samalts un/vai ekstrahēts

1.1.19.

Iesala asni
   (13)

Produkts no iesala labības saasnošanas un iesala tīrīšanas, kas sastāv no asniem, labības smalknes, sēnalām un šķeltiem iesalinātiem labības graudiem. Var būt samalts

1.2.1.

Kukurūza
   (14)

Zea mays L. ssp. mays graudi. Var būt pretspurekļa apstrāde

1.2.2.

Kukurūzas pārslas

Produkts, ko iegūst, tvaicējot vai mikronizējot ar infrasarkanajiem stariem un placinot izlobītu kukurūzu. Tas var saturēt nelielu daļu kukurūzas sēnalu

Ciete

1.2.3.

Kukurūzas atsijas

Miltu vai mannas putraimu ražošanas produkts, ko iegūst no kukurūzas. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīts mazāk endospermas nekā no kukurūzas klijām. Var saturēt kukurūzas dīgļu daļas

Kokšķiedra

Ciete

1.2.4.

Kukurūzas klijas

Miltu vai mannas putraimu ražošanas produkts, ko iegūst no kukurūzas. Tas sastāv galvenokārt no ārējiem apvalkiem un kukurūzas dīgļu daļām, līdz ar endospermas daļiņām

Kokšķiedra

1.2.5.

Kukurūzas vālītes

Kukurūzas vārpiņas centrālā serde. Tā sastāv no nenodalītas ziedkopas ass, graudiem un lapām

Kokšķiedra

Ciete

1.2.6.

Kukurūzas atsijas

Kukurūzas kodolu daļiņas, kas produkta pieņemšanas laikā atdalītas atsijāšanas procesā

1.2.7.

Kukurūzas šķiedra

Kukurūzas cietes ražošanas produkts. Tas sastāv galvenokārt no šķiedras

Mitrums, ja < 50 % vai > 70 %

Ja mitrums < 50 %:

| — | Kokšķiedra |
| --- | --- |

—

Kokšķiedra

1.2.8.

Kukurūzas glutēns

Kukurūzas cietes ražošanas produkts. Tas sastāv galvenokārt no glutēna, kas iegūts, atdalot cieti

Mitrums, ja < 70 % vai > 90 %

Ja mitrums < 70 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

1.2.9.

Kukurūzas glutēna barība

Produkts, kas iegūts kukurūzas cietes ražošanas procesā. Tas sastāv no klijām un kukurūzas šķīdvielām. Produktā var būt arī sasmalcināta kukurūza un kukurūzas dīgļu eļļas ekstrahēšanas pārpalikumi. Var būt pievienoti citi produkti, kas iegūti no cietes un cietes produktu rafinēšanas vai fermentēšanas

Mitrums, ja < 40 % vai > 65 %

Ja mitrums < 40 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

| — | Kokšķiedra |
| --- | --- |

—

Kokšķiedra

| — | Ciete |
| --- | --- |

—

Ciete

1.2.10.

Kukurūzas dīglis

Mannas putraimu, miltu vai cietes ražošanas produkts, ko iegūst no kukurūzas. Tas sastāv galvenokārt no kukurūzas dīgļa, ārējo apvalku daļām un endospermas daļām

Mitrums, ja < 40 % vai > 60 %

Ja mitrums < 40 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

| — | Koptauki |
| --- | --- |

—

Koptauki

1.2.11.

Kukurūzas dīgļu rauši

Eļļas rūpniecības produkts, ko iegūst, presējot kukurūzas pārstrādātus dīgļus, un kurš var saturēt endospermas un testa daļas

Kopproteīns

Koptauki

1.2.12.

Kukurūzas dīgļu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot kukurūzas dīgļus.

Kopproteīns

1.2.13.

Kukurūzas dīgļu jēleļļa

Produkts, kas iegūts no kukurūzas dīgļiem

Koptauki

1.2.14.

Kukurūza, uzpūsta

Produkts, ko iegūst no maltas vai šķeltas kukurūzas, apstrādājot to zem spiediena mitrumā un siltumā

Ciete

1.2.15.

Kukurūzas mērcēšanas šķidrums

Graudu mērcēšanas procesā iegūtas koncentrētas šķidrās daļiņas

Mitrums, ja < 45 % vai > 65 %

Ja mitrums < 45 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

1.2.16.

Cukurkururūzas skābbarība

Cukurkukurūzas pārstrādes nozares blakusprodukts, kas sastāv no centra vālītēm, sēnalām un kodola pamata un kas ir kapāti un žāvēti vai presēti. Ražo, kapājot cukurkukurūzas vālītes, sēnalas un lapas kopā ar cukurkukurūzas kodoliem

Kokšķiedra

1.2.17.

Drupināta, atdīgļota kukurūza

Produkts, kas iegūts, atdīgļojot drupinātu kukurūzu. Tas sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām un var saturēt kukurūzas dīgļu daļas un ārējos apvalkus

Kokšķiedra

Ciete

1.3.1.

Prosa

Panicum miliaceum L. graudi

1.4.1.

Auzas

Avena sativa L. un citu auzu šķirņu graudi

1.4.2.

Izlobītas auzas

Izlobīti auzu graudi. Var būt apstrādāti ar tvaiku

1.4.3.

Auzu pārslas

Produkts, ko iegūst, tvaicējot vai mikronizējot ar infrasarkanajiem stariem un placinot izlobītas auzas. Tas var saturēt nelielu daļu auzu sēnalu

Ciete

1.4.4.

Auzu atsijas

Produkts, ko iegūst, pārstrādājot izsijātas un izlobītas auzas auzu putraimos un miltos. Tas sastāv galvenokārt no auzu klijām un mazliet endospermas

Kokšķiedra

Ciete

1.4.5.

Auzu klijas

Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no izlobītu auzu izsijātiem graudiem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīta lielākā daļa endospermas

Kokšķiedra

1.4.6.

Auzu sēnalas

Produkts, ko iegūst, izlobot auzu graudus

Kokšķiedra

1.4.7.

Auzas, uzpūstas

Produkts, ko iegūst no maltām vai šķeltām auzām, apstrādājot tās zem spiediena mitrumā un siltumā

Ciete

1.4.8.

Auzu putraimi

Tīrītas auzas ar atdalītām sēnalām

Kokšķiedra

Ciete

1.4.9.

Auzu milti

Produkts, ko iegūst, samaļot auzu graudus

Kokšķiedra

Ciete

1.4.10.

Lopbarības auzu milti

Auzu produkts ar augstu cietes saturu pēc lobīšanas

Kokšķiedra

1.4.11.

Auzu barība

Produkts, ko iegūst, pārstrādājot izsijātas un izlobītas auzas auzu putraimos un miltos. Tas sastāv galvenokārt no auzu klijām un mazliet endospermas

Kokšķiedra

1.5.1.

Kvinoja sēklas, ekstrahētas

Tīrītas kvinoja (Chenopodium quinoa Willd.) pilnsēklas, no kurām ir atdalīti saponīni, kas atrodas sēklas ārējā kārtā

1.6.1.

Šķelti rīsi

Oryza Sativa L. rīsu kodola daļa, kuras garums ir mazāks nekā trīs ceturtdaļas pilna kodola. Rīsi var būt apvārīti

Ciete

1.6.2.

Slīpēti rīsi

Lobīti rīsi, no kuriem rīsu slīpēšanas laikā ir atdalītas gandrīz visas klijas un dīglis. Rīsi var būt apvārīti

Ciete

1.6.3.

Iepriekš saželēti rīsi

Produkts, ko iegūst no slīpētiem vai šķeltiem rīsiem, tos saželējot

Ciete

1.6.4.

Ekstrudēti rīsi

Produkts, ko iegūst, ekstrudējot rīsu miltus

Ciete

1.6.5.

Rīsu pārslas

Produkts, ko iegūst, pārslojot iepriekš saželētus rīsu kodolus vai šķeltus rīsu kodolus

Ciete

1.6.6.

Lobīti rīsi

Nelobīti (Oryza Sativa L.) rīsi, no kuriem ir atdalīts tikai apvalks. Var būt apvārīti. Lobīšanas un apstrādes procesa rezultātā var nedaudz samazināties kliju daudzums

Ciete

Kokšķiedra

1.6.7.

Malti lopbarības rīsi

Produkts, ko iegūst, maļot lopbarības rīsus, kas sastāv vai nu no zaļiem, krītainiem vai negataviem graudiem, kas atsijāti nelobītu rīsu malšanas procesā, vai arī no parastiem nelobītu rīsu graudiem, kuri ir dzelteni vai plankumaini

Ciete

1.6.8.

Rīsu milti

Produkts, ko iegūst, maļot slīpētus rīsus. Rīsi var būt apvārīti

Ciete

1.6.9.

Lobīto rīsu milti

Produkts, ko iegūst, maļot lobītos rīsus. Rīsi var būt apvārīti

Ciete

Kokšķiedra

1.6.10.

Rīsu klijas

Produkts, ko iegūst, slīpējot rīsus, un kas sastāv galvenokārt no kodola ārējām kārtām (augļapvalks, sēklas apvalks, kodols, aleirons) un daļēji no dīgļa. Rīsi var būt apvārīti vai ekstrudēti

Kokšķiedra

1.6.11.

Rīsu klijas ar kalcija karbonātu

Produkts, ko iegūst, slīpējot rīsus, un kas sastāv galvenokārt no kodola ārējām kārtām (augļapvalks, sēklas apvalks, kodols, aleirons) un daļēji no dīgļa. Var saturēt līdz 23 % kalcija karbonāta, ko izmanto kā pārstrādes palīglīdzekli. Rīsi var būt apvārīti

Kokšķiedra

Kalcija karbonāts

1.6.12.

Attaukotas rīsu klijas

Rīsu klijas, kas iegūtas no eļļas ekstrakcijas. Var būt pretspurekļa apstrāde

Kokšķiedra

1.6.13.

Rīsu kliju eļļa

Eļļa, kas iegūta no stabilizētām rīsu klijām

Koptauki

1.6.14.

Rīsu atsijas

Produkts, ko iegūst no rīsu miltiem un cietes, sausās vai mitrās malšanas un sijāšanas procesā. Tas sastāv galvenokārt no cietes, proteīna, taukiem un šķiedrvielām. Rīsi var būt apvārīti. Var saturēt līdz 0,25 % nātrija un līdz 0,25 % sulfāta

Ciete, ja > 20 %

Kopproteīns, ja > 10 %

Koptauki, ja > 5 %

Kokšķiedra

1.6.15.

Rīsu atsijas ar kalcija karbonātu

Produkts, ko iegūst, slīpējot rīsus, un kas sastāv galvenokārt no aleirona slāņa un endospermas daļiņām. Var saturēt līdz 23 % kalcija karbonāta, ko izmanto kā pārstrādes palīglīdzekli. Rīsi var būt apvārīti

Ciete

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

Kalcija karbonāts

1.6.17.

Rīsu dīgļi

Produkts, ko iegūst, slīpējot rīsus, un kas sastāv galvenokārt no dīgļa

Koptauki

Kopproteīns

1.6.18.

Rīsu dīgļu rauši

Produkts, kas atliek pēc tam, kad rīsu dīgļi ir sadrupināti ar mērķi iegūt eļļu

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

1.6.20.

Rīsu proteīns

Rīsu cietes ražošanas produkts, ko iegūst mitrās slīpēšanas, sijāšanas, atdalīšanas, koncentrēšanas un žāvēšanas procesā

Kopproteīns

1.6.21.

Rīsu šķidrā barība

Koncentrēts šķidrs produkts, ko iegūst rīsu mitrās slīpēšanas un sijāšanas procesā

Ciete

1.6.22.

Rīsi, uzpūsti

Produkts, ko iegūst, izplešot rīsu kodolus vai šķeltus rīsu kodolus

Ciete

1.6.23.

Rīsi, fermentēti

Produkts, ko iegūst, fermentējot rīsus

Ciete

1.6.24.

Nepareizi veidoti rīsi, slīpēti/krītaini rīsi, slīpēti

Produkts, ko iegūst, slīpējot rīsus, un kas sastāv galvenokārt no nepareizi veidotiem kodoliem un/vai krītainiem kodoliem, un/vai bojātiem kodoliem – veseliem vai šķeltiem. Var būt apvārīts

Ciete

1.6.25.

Nenobrieduši rīsi, slīpēti

Produkts, ko iegūst, slīpējot rīsus, un kas sastāv galvenokārt no nenobriedušiem rīsiem un/vai krītainiem kodoliem

Ciete

1.7.1.

Rudzi

Secale cereale L. graudi

1.7.2.

Rudzu atsijas

Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem rudziem. Tas sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļām un mazliet graudu atkritumu

Ciete

Kokšķiedra

1.7.3.

Rudzu barība

Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no izsijātiem rudziem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīts mazāk endospermas nekā no rudzu klijām

Ciete

Kokšķiedra

1.7.4.

Rudzu klijas

Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no izsijātiem rudziem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīta lielākā daļa endospermas

Ciete

Kokšķiedra

1.8.1.

Sorgo [Milo]

Sorghum bicolor (L.) Moench graudi/sēklas

1.8.2.

Sorgo, baltais

Baltā sorgo graudi

1.8.3.

Sorgo lipekļa barība

Žāvēts produkts, ko iegūst, atdalot sorgo cieti. Tas sastāv galvenokārt no klijām un nedaudz glutēna. Produktā var arī būt sausas macerācijas ūdens atliekas un tam var būt pievienoti dīgļi

Kopproteīns

1.9.1.

Plēkšņu kvieši

Plēkšņu kviešu Triticum spelta L., Triticum dicoccum Schrank, Triticum monococcum graudi

1.9.2.

Plēkšņu kviešu klijas

Plēkšņu kviešu miltu ražošanas blakusprodukts. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku un pāris plēkšņu kviešu dīgļu daļām, un dažām endospermas daļiņām

Kokšķiedra

1.9.3.

Plēkšņu kviešu sēnalas

Produkts, ko iegūst, izlobot plēkšņu kviešu graudus

Kokšķiedra

1.9.4.

Plēkšņu kviešu atsijas

Produkts, ko iegūst, pārstrādājot izsijātus un izlobītus plēkšņu kviešu graudus miltos. Tas sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļām un mazliet graudu atsijām

Kokšķiedra

Ciete

1.10.1.

Tritikāle

Triticum × Secale cereale L. Hybrid graudi

1.11.1.

Kvieši

Triticum aestivum L., Triticum durum Desf. un citu kviešu šķirņu graudi. Var būt pretspurekļa apstrāde

1.11.2.

Kviešu dīgļi

Produkts, kas iegūts no iesala labības saasnošanas un iesala tīrīšanas un kas sastāv no asniem, labības smalknes, sēnalām un šķeltiem iesalinātiem kviešu graudiem

1.11.3.

Uzbriedināti kvieši

Produkts, ko iegūst no maltiem vai šķeltiem kviešiem, apstrādājot tos zem spiediena mitrumā un siltumā

Ciete

1.11.4.

Kviešu atsijas

Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem kviešu graudiem vai izlobītiem plēkšņu kviešiem. Tas sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām līdz ar sīkām ārējo apvalku daļām un mazliet graudu atsijām

Kokšķiedra

Ciete

1.11.5.

Kviešu pārslas

Produkts, ko iegūst, tvaicējot vai mikronizējot ar infrasarkanajiem stariem un placinot izlobītus kviešus. Tas var saturēt nelielu daļu kviešu sēnalu. Var būt pretspurekļa apstrāde

Kokšķiedra

Ciete

1.11.6.

Kviešu barība

Miltu un iesala ražošanas produkts, ko iegūst no izsijātiem kviešu graudiem vai izlobītiem plēkšņu kviešiem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīts mazāk endospermas nekā no kviešu klijām

Kokšķiedra

1.11.7.

Kviešu klijas
   (15)

Miltu un iesala ražošanas produkts, ko iegūst no izsijātiem kviešu graudiem vai izlobītiem plēkšņu kviešiem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīta lielākā daļa endospermas

Kokšķiedra

1.11.8.

Fermentēta kviešu iesala daļiņas

Produkts, ko iegūst, kombinējot kviešu un kviešu kliju iesalošanu un fermentēšanu. Pēc tam produktu izžāvē un samaļ

Ciete

Kokšķiedra

1.11.10.

Kviešu šķiedra

Šķiedra, ko iegūst kviešu apstrādē. Tā sastāv galvenokārt no šķiedras

Mitrums, ja < 60 % vai > 80 %

Ja mitrums < 60 %:

| — | Kokšķiedra |
| --- | --- |

—

Kokšķiedra

1.11.11.

Kviešu dīgļi

Miltu malšanas produkts, kas sastāv galvenokārt no placinātiem vai citādi apstrādātiem kviešu dīgļiem, kuri vēl satur endospermas un ārējo apvalku daļas

Kopproteīns

Koptauki

1.11.12.

Fermentēti kviešu dīgļi

Kviešu dīgļu fermentācijas produkts ar inaktivētiem mikroorganismiem

Kopproteīns

Koptauki

1.11.13.

Kviešu dīgļu rauši

Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, izspiežot kviešu dīgļus (Triticum aestivum L., Triticum durum Desf. un citas kviešu šķirnes un plēkšņu kviešu (Triticum spelta L., Triticum dicoccum Schrank, Triticum monococcum L.) šķirnes), pie kuriem var būt palikušas endospermas un testas daļiņas

Kopproteīns

1.11.15.

Kviešu proteīns

Kviešu proteīns, ko iegūst cietes vai etanola ražošanas procesā; var būt daļēji hidrolizēts

Kopproteīns

1.11.16.

Kviešu glutēna barība

Kviešu cietes un glutēna ražošanas produkts. Tas sastāv no klijām, kurām var būt daļēji atdalīti dīgļi. Tam var būt pievienotas šķīstošas atliekas, smalcināti kvieši un citi cietes un cietes rafinēšanas vai fermentēšanas produkti

Mitrums, ja < 45 % vai > 60 %

Ja mitrums < 45 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

| — | Ciete |
| --- | --- |

—

Ciete

1.11.18.

Elastīgais kviešu glutēns

Kviešu proteīns, kam raksturīga liela viskoelastība, hidratēts, ar minimālo 80 % proteīna (N × 6,25) saturu un maksimālo 2 % pelnu daudzumu sausnā

Kopproteīns

1.11.19.

Šķidrā kviešu ciete

Produkts, ko cietes/glikozes un glutēna ražošanas procesā iegūst no kviešiem

Mitrums, ja < 65 % vai > 85 %

Ja mitrums < 65 %:

| — | Ciete |
| --- | --- |

—

Ciete

1.11.20.

Kviešu ciete ar proteīnu, daļēji atcukurota

Produkts, ko iegūst kviešu cietes ražošanas procesā un kas galvenokārt sastāv no daļēji cukurotas cietes, šķīstošiem proteīniem un citām šķīstošām endospermas daļām

Kopproteīns

Ciete

Saharozē izteikts kopējais cukuru saturs

1.11.21.

Kviešu šķīdvielas

Miežu produkts, kas iegūts pēc mitrās proteīnu un cietes ekstrahēšanas. Var būt hidrolizēts

Mitrums, ja < 55 % vai > 85 %

Ja mitrums < 55 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

1.11.22.

Kviešu rauga koncentrāts

Mitrs blakusprodukts, kas rodas, fermentējot kviešu cieti alkohola ražošanai

Mitrums, ja < 60 % vai > 80 %

Ja mitrums < 60 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

1.11.23.

Kviešu iesala atsijas

Mehāniskas sijāšanas (izmēra frakcionēšanas) produkts, kas sastāv no maza izmēra kviešu kodoliem un to daļām, kuras atdalītas pirms iesala gatavošanas procesa

Kokšķiedra

1.11.24.

Kviešu iesals un iesala daļiņas

Produkts, kas sastāv no kviešu kodolu daļām un iesala, kurš atdalīts iesala ražošanas laikā

Kokšķiedra

1.11.25.

Kviešu iesala sēnalas

Kviešu iesala tīrīšanas produkts, kas sastāv no sēnalu un smalknes daļiņām

Kokšķiedra

1.12.2.

Graudu milti
   (16)

Milti, ko iegūst, samaļot graudus

Ciete

Kokšķiedra

1.12.3.

Graudu proteīna koncentrāts
   (16)

Koncentrēts un izžāvēts produkts, kas iegūts no graudiem pēc tam, kad no tiem raudzēšanas procesā atdalīta ciete

Kopproteīns

1.12.4.

Labības graudu atsijas
   (16)

Mehāniskas sijāšanas (izmēra frakcionēšanas) produkti, kas sastāv no maziem graudiem un graudu kodolu daļām, kuras var būt atdīgļotas un kuras ir atdalītas pirms graudu turpmākas pārstrādes. Tie var saturēt vairāk kokšķiedras (piemēram, apvalku) nekā nefrakcionēti graudaugi

Kokšķiedra

1.12.5.

Graudu dīgļi
   (16)

Miltu malšanas un cietes ražošanas produkts, kas sastāv galvenokārt no placinātiem vai citādi apstrādātiem kviešu dīgļiem, kuri vēl satur endospermas un ārējo apvalku daļas

Kopproteīns

Koptauki

1.12.6.

Atliekas no graudu destilēšanas, sīrups
   (16)

Graudu produkts, ko iegūst, iztvaicējot graudu fermentēšanai un destilēšanai lietoto ūdeni; to izmanto graudu spirta ražošanā

Mitrums, ja < 45 % vai > 70 %

Ja mitrums < 45 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

1.12.7.

Mitri destilatoru graudi
   (16)

Mitrs produkts, ko iegūst kā cieto masu, centrifugējot un/vai filtrējot graudu destilēšanai un fermentēšanai izmantoto ūdeni, ko izmanto graudu spirta ražošanā

Mitrums, ja < 65 % vai > 88 %

Ja mitrums < 65 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

1.12.8.

Koncentrētas destilatoru šķīstošās daļas
   (16)

Mitrs produkts, ko iegūst alkohola ražošanas procesā, fermentējot un destilējot kviešu misu un cukura sīrupu pēc tam, kad no tā atdalītas klijas un glutēns. Var saturēt fermentācijā izmantoto mikroorganismu nedzīvas šūnas un/vai to daļas

Mitrums, ja < 65 % vai > 88 %

Ja mitrums < 65 %:

| — | Kopproteīns, ja > 10 % |
| --- | --- |

—

Kopproteīns, ja > 10 %

1.12.9.

Destilatoru graudi un šķīstošās daļas
   (16)

Produkts, ko iegūst alkohola ražošanas procesā, fermentējot un destilējot labības graudu misu un/vai citus cieti un cukuru saturošus produktus. Var saturēt fermentācijā izmantoto mikroorganismu nedzīvas šūnas un/vai to daļas. Var saturēt 2 % sulfāta. Var būt pretspurekļa apstrāde

Mitrums, ja < 60 % vai > 80 %

Ja mitrums < 60 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

1.12.10.

Destilatoru sausie graudi

Alkohola destilēšanas blakusprodukts, ko iegūst, izžāvējot fermentētu graudu cietos pārpalikumus. Var būt pretspurekļa apstrāde

Kopproteīns

1.12.11.

Destilatoru tumšie graudi
   (16)
  [Destilatoru sausie graudi un šķīstošās daļas]
   (16)

Alkohola destilēšanas produkts, ko iegūst, izkaltējot fermentētu graudu cietos pārpalikumus, un kam ir pievienots šķiedeņa sīrups vai iztvaicēts skalojamais ūdens. Var būt pretspurekļa apstrāde

Kopproteīns

1.12.12.

Drabiņas
   (16)

Brūvēšanas produkts, ko iegūst no iesalinātas un neiesalinātas labības un citiem cieti saturošiem produktiem un kas var saturēt apiņu daļas. Parasti to tirgo mitrā stāvoklī, bet tas var arī būt izžāvēts cietā formā. Var saturēt līdz 0,3 % dimetilpolisiloksāna, līdz 1,5 % enzīmu un līdz 1,8 % bentonīta

Mitrums, ja < 65 % vai > 88 %

Ja mitrums < 65 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

1.12.13.

Izspaidas
   (16)

Ciets produkts, ko iegūst graudu viskija ražošanas procesā. Tas sastāv no atlikumiem, kas iegūti no iesalinātu graudu karsta ūdens ekstrakcijas. Parasti to tirgo mitrā stāvoklī pēc ekstrakta notecināšanas

Mitrums, ja < 65 % vai > 88 %

Ja mitrums < 65 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

1.12.14.

Misas filtrēšanas atliekas

Ciets produkts, ko iegūst alus, iesala ekstrakta un viskija spirta ražošanas procesā. Tas sastāv no malta iesala karsta ūdens ekstrakcijas un, iespējams, citiem ar cukuru un cieti bagātiem pielikumiem. Parasti to tirgo mitrā stāvoklī pēc ekstrakta izspiešanas

Mitrums, ja < 65 % vai > 88 %

Ja mitrums < 65 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

1.12.15.

Šķiedenis

Produkts, kas iesala viskija ražošanas procesā pēc pirmās destilācijas paliek pāri destilatorā

Kopproteīns, ja > 10 %

1.12.16.

Šķiedeņa sīrups

Produkts, ko iegūst iesala viskija ražošanas procesā, pēc pirmās destilācijas iztvaicējot destilatorā palikušo šķiedeni

Mitrums, ja < 45 % vai > 70 %

Ja mitrums < 45 %:

Kopproteīns

2.   Eļļas augu sēklas, eļļas augu augļi un no tiem iegūti produkti

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligāti jānorāda |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.1.1. | Babasu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot Orbignya šķirnes babasu palmas riekstus | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.2.1. | Sējas idras sēklas | Camelina sativa L. Crantz sēklas | |
| 2.2.2. | Sējas idra, rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot sējas idras sēklas | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.2.3. | Sējas idras milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot sējas idras sēklu raušus | Kopproteīns |
| 2.3.1. | Kakao sēnalas | Kaltētu un grauzdētu Theobroma cacao L. pupiņu apvalki | Kokšķiedra |
| 2.3.2. | Kakao pupiņu pākstis | Produkts, ko iegūst, apstrādājot kakao pupiņas | Kokšķiedra
  Kopproteīns |
| 2.3.3. | Daļēji attīrītu kakao pupiņu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot kaltētas un grauzdētas Theobroma cacao L. kakao pupiņas, no kurām ir atdalīta daļa sēnalu | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 2.4.1. | Kopras rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot izžāvētus kokosriekstu palmas (Cocos nucifera L.) kodolus (endospermu) un ārējo mizu (čaulu) | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.4.2. | Kopra, hidrolizēti rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot un ar enzīmiem hidrolizējot izžāvētus kokosriekstu palmas (Cocos nucifera L.) kodolus (endospermu) un ārējo mizu (čaulu) | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.4.3. | Kopras milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot izžāvētus kokosriekstu palmas kodolus (endospermu) un ārējo mizu (čaulu) | Kopproteīns |
| 2.5.1. | Kokvilnas sēklas | Kokvilnas (Gossypium spp.) sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras. Var būt pretspurekļa apstrāde | |
| 2.5.2. | Daļēji attīrītu kokvilnas sēklu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot kokvilnas sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras un daļa sēnalu (Maksimālais kokšķiedras saturs sausnā – 22,5 %) Var būt pretspurekļa apstrāde | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 2.5.3. | Kokvilnas sēklu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kokvilnas sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras | Kopproteīns
  Kokšķiedra
  Koptauki |
| 2.6.1. | Daļēji attīrītu zemesriekstu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot daļēji attīrītus Arachis hypogaea L. un citu Arachis sugu zemesriekstus
  (Maksimālais kokšķiedras saturs sausnā – 16 %) | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.6.2. | Daļēji attīrītu zemesriekstu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot daļēji attīrītu zemesriekstu raušus (Maksimālais kokšķiedras saturs sausnā – 16 %) | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 2.6.3. | Attīrītu zemesriekstu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot attīrītus zemesriekstus | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.6.4. | Attīrītu zemesriekstu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot attīrītu zemesriekstu raušus | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 2.7.1. | Kapoka rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kapoka (Ceiba pentadra L. Gaertn.) sēklas | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 2.8.1. | Linsēklas | Nesmalcinātas, placinātas vai maltas sējas linu (Linum usitatissimum L.) sēklas (minimālā botāniskā tīrība – 93 %). Var būt pretspurekļa apstrāde | |
| 2.8.2. | Linsēklu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot linsēklas. (Minimālā botāniskā tīrība – 93 %) | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.8.3. | Linsēklu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot linsēklu raušus. Var būt pretspurekļa apstrāde | Kopproteīns |
| 2.8.4. | Linsēklu raušu barība | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot linsēklas (minimālā botāniskā tīrība – 93 %). Var saturēt līdz 1 % lietotu atkrāsošanas mālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piemēram, diatomīts, amorfi silikāti un silīcijs, filosilikāti un celulozes vai koksnes šķiedras), un koplecitīnu no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.8.5. | Linsēklu miltu barība | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot linsēklu raušus. Var saturēt līdz 1 % lietotu atkrāsošanas mālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piemēram, diatomīts, amorfi silikāti un silīcijs, filosilikāti un celulozes vai koksnes šķiedras), un koplecitīnu no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām. Var būt pretspurekļa apstrāde | Kopproteīns |
| 2.9.1. | Sinepju klijas | Sinepju (Brassica juncea L.) ražošanas produkts. Tas sastāv no sēklu ārējiem apvalkiem un daļiņām | Kokšķiedra |
| 2.9.2. | Sinepju sēklu milti | Produkts, ko iegūst, no sinepju sēklām ekstrahējot ēterisko sinepju eļļu | Kopproteīns |
| 2.10.1. | Gizotiju sēklas | Gizotiju (Guizotia abyssinica (L.F.) Cass) sēklas | |
| 2.10.2. | Gizotiju sēklu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot gizotiju sēklas (sālsskābē nešķīstošo pelnu maksimālais daudzums – 3,4 %) | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.11.1. | Olīvu mīkstums | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot presētas olīvas (Olea europea L.), kuras pēc iespējas atdalītas no kodoliem | Kopproteīns
  Kokšķiedra
  Koptauki |
| 2.11.2. | Attaukota olīvu miltu barība | Olīveļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot olīvu mīkstuma raušus, un kas pēc iespējas atdalīts no kodolu daļām. Var saturēt līdz 1 % lietotu atkrāsošanas mālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piemēram, diatomīts, amorfi silikāti un silīcijs, filosilikāti un celulozes vai koksnes šķiedras), un koplecitīnu no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 2.11.3. | Attaukoti olīvu milti | Olīveļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot olīvu mīkstuma raušus, un kas pēc iespējas atdalīts no kodolu daļām | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 2.12.1. | Palmu kodolu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot palmu (Elaeis guineensis Jacq., Corozo oleifra (HBK) L.H. Bailey (Elaeis melanococca auct.)) kodolus, no kuriem pēc iespējas vairāk atdalīta čaula | Kopproteīns
  Kokšķiedra
  Koptauki |
| 2.12.2. | Palmu kodolu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot palmu kodolus, no kuriem pēc iespējas vairāk atdalīta čaula | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 2.13.1. | Ķirbju sēklas | Cucurbita pepo L. un Cucurbita ģints augu sēklas | |
| 2.13.2. | Ķirbju sēklu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot Cucurbita pepo un Cucurbita ģints augu sēklas | Kopproteīns
  Koptauki |
| 2.14.1. | Rapšu sēklas
   (17) | Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk., Indijas rapša Brassica napus L. var. Glauca (Roxb.) O.E. Schulz un rapša Brassica rapa spp. oleifera (Metzg.) Sinsk. sēklas. Minimālā botāniskā tīrība – 94 %. Var būt pretspurekļa apstrāde | |
| 2.14.2. | Rapšu sēklu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot rapšu sēklas. Var būt pretspurekļa apstrāde | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.14.3. | Rupja maluma rapšu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot rapšu sēklu raušus. Var būt pretspurekļa apstrāde | Kopproteīns |
| 2.14.4. | Ekstrudētas rapšu sēklas | Produkts, ko iegūst no nesmalcinātām rapšu sēklām, apstrādājot tās mitrumā un siltumā un zem spiediena palielinot cietes želatinizāciju. Var būt pretspurekļa apstrāde | Kopproteīns
  Koptauki |
| 2.14.5. | Rapšu sēklu proteīna koncentrāts | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, atdalot rapšu sēklu raušu vai rapšu sēklu proteīna frakciju | Kopproteīns |
| 2.14.6. | Rapšu sēklu raušu barība | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot rapšu sēklas. Var saturēt līdz 1 % lietotu atkrāsošanas mālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piemēram, diatomīts, amorfi silikāti un silīcijs, filosilikāti un celulozes vai koksnes šķiedras), un koplecitīnu no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām. Var būt pretspurekļa apstrāde | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.14.7. | Rapšu miltu barība | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot rapšu sēklu raušus. Var saturēt līdz 1 % lietotu atkrāsošanas mālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piemēram, diatomīts, amorfi silikāti un silīcijs, filosilikāti un celulozes vai koksnes šķiedras), un koplecitīnu no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām. Var būt pretspurekļa apstrāde | Kopproteīns |
| 2.15.1. | Saflora sēklas | Saflora (Carthamus tinctorius L.) sēklas | |
| 2.15.2. | Daļēji attīrītu saflora sēklu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot daļēji attīrītas saflora sēklas | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 2.15.3. | Saflora sēklu pākstis | Produkts, ko iegūst, izlobot saflora sēklas | Kokšķiedra |
| 2.16.1. | Sezama sēklas | Sesamum indicum L. sēklas | |
| 2.17.1. | Daļēji izlobītas sezama sēklas | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, atdalot daļu sēnalu | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 2.17.2. | Sezama sēnalas | Produkts, ko iegūst, izlobot sezama sēklas | Kokšķiedra |
| 2.17.3. | Sezama sēklu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot sezama sēklas (sālsskābē nešķīstošo pelnu maksimālais daudzums – 5 %) | Kopproteīns
  Kokšķiedra
  Koptauki |
| 2.18.1. | Grauzdētas sojas pupiņas | Sojas pupiņas (Glycine max. L. Merr.), kas pakļautas attiecīgai termiskai apstrādei (maksimālā ureāzes aktivitāte 0,4 mg N/g × min.). Var būt pretspurekļa apstrāde | |
| 2.18.2. | Sojas pupiņu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot sojas pupiņas | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.18.3. | Sojas pupiņu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko no sojas pupiņām iegūst pēc ekstrahēšanas un attiecīgas termiskās apstrādes (maksimālā ureāzes aktivitāte 0,4 mg N/g × min).
  Var būt pretspurekļa apstrāde | Kopproteīns
  Kokšķiedra
  ja > 8 % sausnā |
| 2.18.4. | Izlobītu sojas pupiņu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko no izlobītām sojas pupiņām iegūst pēc ekstrahēšanas un attiecīgas termiskās apstrādes (maksimālā ureāzes aktivitāte 0,5 mg N/g × min). Var būt pretspurekļa apstrāde | Kopproteīns |
| 2.18.5. | Sojas pupiņu pākstis | Produkts, ko iegūst, izlobot sojas pupiņas | Kokšķiedra |
| 2.18.6. | Ekstrudētas sojas pupiņas | Produkts, ko iegūst no sojas pupiņām, apstrādājot tās mitrumā un siltumā un zem spiediena palielinot cietes želatinizāciju. Var būt pretspurekļa apstrāde | Kopproteīns
  Koptauki |
| 2.18.7. | Sojas pupiņu proteīna koncentrāts | Produkts, ko pēc fermentācijas vai otrreizējas ekstrahēšanas iegūst no lobītām sojas pupiņām, kurām ekstrahētas taukvielas, lai samazinātu slāpekli nesaturoša ekstrakta līmeni | Kopproteīns |
| 2.18.8. | Sojas pupiņu mīkstums [Sojas pupiņu pasta] | Produkts, ko iegūst, ekstrahējot sojas pupiņas pārtikas ražošanas vajadzībām | Kopproteīns |
| 2.18.9. | Sojas pupiņu melase | Produkts, ko iegūst, pārstrādājot sojas pupiņas | Kopproteīns
  Koptauki |
| 2.18.10. | Sojas pupiņu sagatavošanas blakusprodukts | Produkts, ko iegūst, pārstrādājot sojas pupiņas, lai ražotu pārtikas izstrādājumus no sojas pupiņām | Kopproteīns |
| 2.18.11. | Sojas pupiņas | Sojas (Glycine max. L. Merr.) pupiņas | Ureāzes aktivitāte, ja > 0,4 mg N/g × min |
| 2.18.12. | Sojas pupiņu pārslas | Produkts, ko iegūst, tvaicējot vai mikronizējot ar infrasarkanajiem stariem un placinot izlobītas sojas pupiņas (maksimālā ureāzes aktivitāte 0,4 mg N/g × min) | Kopproteīns |
| 2.18.13. | Sojas pupiņu miltu barība | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst no sojas pupiņām pēc ekstrahēšanas un attiecīgas termiskās apstrādes (maksimālā ureāzes aktivitāte 0,4 mg N/g × min). Var saturēt līdz 1 % lietotu atkrāsošanas mālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piemēram, diatomīts, amorfi silikāti un silīcijs, filosilikāti un celulozes vai koksnes šķiedras), un koplecitīnu no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām. Var būt pretspurekļa apstrāde | Kopproteīns
  Kokšķiedra
  ja > 8 % sausnā |
| 2.18.14. | Izlobītu sojas pupiņu miltu barība | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst no izlobītām sojas pupiņām pēc ekstrahēšanas un attiecīgas termiskās apstrādes (maksimālā ureāzes aktivitāte 0,5 mg N/g × min). Var saturēt līdz 1 % lietotu atkrāsošanas mālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piemēram, diatomīts, amorfi silikāti un silīcijs, filosilikāti un celulozes vai koksnes šķiedras), un koplecitīnu no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām. Var būt pretspurekļa apstrāde | Kopproteīns |
| 2.19.1. | Saulespuķu sēklas | Saulespuķu Helianthus annuus L. sēklas. Var būt pretspurekļa apstrāde | |
| 2.19.2. | Saulespuķu sēklu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot saulespuķu sēklas | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.19.3. | Saulespuķu sēklu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot saulespuķu sēklu raušus. Var būt pretspurekļa apstrāde | Kopproteīns |
| 2.19.4. | Izlobītu saulespuķu sēklu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot saulespuķu sēklas, no kurām daļēji vai pilnībā atdalīts apvalks (Kokšķiedras maksimums sausnā – 27,5 %) | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 2.19.5. | Saulespuķu sēklu apvalki | Produkts, ko iegūst, izlobot saulespuķu sēklas | Kokšķiedra |
| 2.19.6. | Saulespuķu sēklu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot saulespuķu sēklu raušus. Var saturēt līdz 1 % lietotu atkrāsošanas mālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piemēram, diatomīts, amorfi silikāti un silīcijs, filosilikāti un celulozes vai koksnes šķiedras), un koplecitīnu no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām. Var būt pretspurekļa apstrāde | Kopproteīns |
| 2.19.7. | Barība no izlobītu saulespuķu sēklu miltiem | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot saulespuķu sēklas, no kurām daļēji vai pilnībā atdalīts apvalks. Var saturēt līdz 1 % lietotu atkrāsošanas mālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piemēram, diatomīts, amorfi silikāti un silīcijs, filosilikāti un celulozes vai koksnes šķiedras), un koplecitīnu no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām (Maksimālais kokšķiedras saturs sausnā – 27,5 %) | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 2.20.1. | Augu eļļa un tauki
   (18) | Eļļa un tauki, ko iegūst no augiem (izņemot rīcineļļu no rīcinauga); tie var būt attīrīti ar hidratācijas metodi, rafinēti un/vai hidrogenēti | Mitrums, ja > 1 % |
| 2.21.1. | Koplecitīni | Produkts, ko iegūst, ar hidratācijas metodi no eļļas augu sēklām un eļļas augu augļiem atdalot kopeļļu. Šādas kopeļļas atdalīšanas laikā var tikt pievienota citronskābe, fosforskābe vai nātrija hidroksīds | |
| 2.22.1. | Kaņepju sēklas | Kontrolēto kaņepju sēklas (Cannabis sativa L.) ar maksimālo THC saturu atbilstoši ES tiesību aktiem | |
| 2.22.2. | Kaņepju rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kaņepju sēklas | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 2.22.3. | Kaņepju eļļa | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kaņepes un kaņepju sēklas | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.23.1. | Magoņu sēklas | Papaver somniferum L. sēklas | |
| 2.23.2. | Magoņu sēklu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot magoņu sēklu raušus | Kopproteīns |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligāti jānorāda

2.1.1.

Babasu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot Orbignya šķirnes babasu palmas riekstus

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.2.1.

Sējas idras sēklas

Camelina sativa L. Crantz sēklas

2.2.2.

Sējas idra, rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot sējas idras sēklas

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.2.3.

Sējas idras milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot sējas idras sēklu raušus

Kopproteīns

2.3.1.

Kakao sēnalas

Kaltētu un grauzdētu Theobroma cacao L. pupiņu apvalki

Kokšķiedra

2.3.2.

Kakao pupiņu pākstis

Produkts, ko iegūst, apstrādājot kakao pupiņas

Kokšķiedra

Kopproteīns

2.3.3.

Daļēji attīrītu kakao pupiņu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot kaltētas un grauzdētas Theobroma cacao L. kakao pupiņas, no kurām ir atdalīta daļa sēnalu

Kopproteīns

Kokšķiedra

2.4.1.

Kopras rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot izžāvētus kokosriekstu palmas (Cocos nucifera L.) kodolus (endospermu) un ārējo mizu (čaulu)

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.4.2.

Kopra, hidrolizēti rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot un ar enzīmiem hidrolizējot izžāvētus kokosriekstu palmas (Cocos nucifera L.) kodolus (endospermu) un ārējo mizu (čaulu)

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.4.3.

Kopras milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot izžāvētus kokosriekstu palmas kodolus (endospermu) un ārējo mizu (čaulu)

Kopproteīns

2.5.1.

Kokvilnas sēklas

Kokvilnas (Gossypium spp.) sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras. Var būt pretspurekļa apstrāde

2.5.2.

Daļēji attīrītu kokvilnas sēklu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot kokvilnas sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras un daļa sēnalu (Maksimālais kokšķiedras saturs sausnā – 22,5 %) Var būt pretspurekļa apstrāde

Kopproteīns

Kokšķiedra

2.5.3.

Kokvilnas sēklu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kokvilnas sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras

Kopproteīns

Kokšķiedra

Koptauki

2.6.1.

Daļēji attīrītu zemesriekstu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot daļēji attīrītus Arachis hypogaea L. un citu Arachis sugu zemesriekstus

(Maksimālais kokšķiedras saturs sausnā – 16 %)

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.6.2.

Daļēji attīrītu zemesriekstu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot daļēji attīrītu zemesriekstu raušus (Maksimālais kokšķiedras saturs sausnā – 16 %)

Kopproteīns

Kokšķiedra

2.6.3.

Attīrītu zemesriekstu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot attīrītus zemesriekstus

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.6.4.

Attīrītu zemesriekstu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot attīrītu zemesriekstu raušus

Kopproteīns

Kokšķiedra

2.7.1.

Kapoka rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kapoka (Ceiba pentadra L. Gaertn.) sēklas

Kopproteīns

Kokšķiedra

2.8.1.

Linsēklas

Nesmalcinātas, placinātas vai maltas sējas linu (Linum usitatissimum L.) sēklas (minimālā botāniskā tīrība – 93 %). Var būt pretspurekļa apstrāde

2.8.2.

Linsēklu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot linsēklas. (Minimālā botāniskā tīrība – 93 %)

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.8.3.

Linsēklu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot linsēklu raušus. Var būt pretspurekļa apstrāde

Kopproteīns

2.8.4.

Linsēklu raušu barība

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot linsēklas (minimālā botāniskā tīrība – 93 %). Var saturēt līdz 1 % lietotu atkrāsošanas mālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piemēram, diatomīts, amorfi silikāti un silīcijs, filosilikāti un celulozes vai koksnes šķiedras), un koplecitīnu no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.8.5.

Linsēklu miltu barība

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot linsēklu raušus. Var saturēt līdz 1 % lietotu atkrāsošanas mālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piemēram, diatomīts, amorfi silikāti un silīcijs, filosilikāti un celulozes vai koksnes šķiedras), un koplecitīnu no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām. Var būt pretspurekļa apstrāde

Kopproteīns

2.9.1.

Sinepju klijas

Sinepju (Brassica juncea L.) ražošanas produkts. Tas sastāv no sēklu ārējiem apvalkiem un daļiņām

Kokšķiedra

2.9.2.

Sinepju sēklu milti

Produkts, ko iegūst, no sinepju sēklām ekstrahējot ēterisko sinepju eļļu

Kopproteīns

2.10.1.

Gizotiju sēklas

Gizotiju (Guizotia abyssinica (L.F.) Cass) sēklas

2.10.2.

Gizotiju sēklu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot gizotiju sēklas (sālsskābē nešķīstošo pelnu maksimālais daudzums – 3,4 %)

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.11.1.

Olīvu mīkstums

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot presētas olīvas (Olea europea L.), kuras pēc iespējas atdalītas no kodoliem

Kopproteīns

Kokšķiedra

Koptauki

2.11.2.

Attaukota olīvu miltu barība

Olīveļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot olīvu mīkstuma raušus, un kas pēc iespējas atdalīts no kodolu daļām. Var saturēt līdz 1 % lietotu atkrāsošanas mālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piemēram, diatomīts, amorfi silikāti un silīcijs, filosilikāti un celulozes vai koksnes šķiedras), un koplecitīnu no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām

Kopproteīns

Kokšķiedra

2.11.3.

Attaukoti olīvu milti

Olīveļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot olīvu mīkstuma raušus, un kas pēc iespējas atdalīts no kodolu daļām

Kopproteīns

Kokšķiedra

2.12.1.

Palmu kodolu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot palmu (Elaeis guineensis Jacq., Corozo oleifra (HBK) L.H. Bailey (Elaeis melanococca auct.)) kodolus, no kuriem pēc iespējas vairāk atdalīta čaula

Kopproteīns

Kokšķiedra

Koptauki

2.12.2.

Palmu kodolu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot palmu kodolus, no kuriem pēc iespējas vairāk atdalīta čaula

Kopproteīns

Kokšķiedra

2.13.1.

Ķirbju sēklas

Cucurbita pepo L. un Cucurbita ģints augu sēklas

2.13.2.

Ķirbju sēklu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot Cucurbita pepo un Cucurbita ģints augu sēklas

Kopproteīns

Koptauki

2.14.1.

Rapšu sēklas
   (17)

Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk., Indijas rapša Brassica napus L. var. Glauca (Roxb.) O.E. Schulz un rapša Brassica rapa spp. oleifera (Metzg.) Sinsk. sēklas. Minimālā botāniskā tīrība – 94 %. Var būt pretspurekļa apstrāde

2.14.2.

Rapšu sēklu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot rapšu sēklas. Var būt pretspurekļa apstrāde

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.14.3.

Rupja maluma rapšu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot rapšu sēklu raušus. Var būt pretspurekļa apstrāde

Kopproteīns

2.14.4.

Ekstrudētas rapšu sēklas

Produkts, ko iegūst no nesmalcinātām rapšu sēklām, apstrādājot tās mitrumā un siltumā un zem spiediena palielinot cietes želatinizāciju. Var būt pretspurekļa apstrāde

Kopproteīns

Koptauki

2.14.5.

Rapšu sēklu proteīna koncentrāts

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, atdalot rapšu sēklu raušu vai rapšu sēklu proteīna frakciju

Kopproteīns

2.14.6.

Rapšu sēklu raušu barība

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot rapšu sēklas. Var saturēt līdz 1 % lietotu atkrāsošanas mālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piemēram, diatomīts, amorfi silikāti un silīcijs, filosilikāti un celulozes vai koksnes šķiedras), un koplecitīnu no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām. Var būt pretspurekļa apstrāde

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.14.7.

Rapšu miltu barība

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot rapšu sēklu raušus. Var saturēt līdz 1 % lietotu atkrāsošanas mālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piemēram, diatomīts, amorfi silikāti un silīcijs, filosilikāti un celulozes vai koksnes šķiedras), un koplecitīnu no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām. Var būt pretspurekļa apstrāde

Kopproteīns

2.15.1.

Saflora sēklas

Saflora (Carthamus tinctorius L.) sēklas

2.15.2.

Daļēji attīrītu saflora sēklu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot daļēji attīrītas saflora sēklas

Kopproteīns

Kokšķiedra

2.15.3.

Saflora sēklu pākstis

Produkts, ko iegūst, izlobot saflora sēklas

Kokšķiedra

2.16.1.

Sezama sēklas

Sesamum indicum L. sēklas

2.17.1.

Daļēji izlobītas sezama sēklas

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, atdalot daļu sēnalu

Kopproteīns

Kokšķiedra

2.17.2.

Sezama sēnalas

Produkts, ko iegūst, izlobot sezama sēklas

Kokšķiedra

2.17.3.

Sezama sēklu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot sezama sēklas (sālsskābē nešķīstošo pelnu maksimālais daudzums – 5 %)

Kopproteīns

Kokšķiedra

Koptauki

2.18.1.

Grauzdētas sojas pupiņas

Sojas pupiņas (Glycine max. L. Merr.), kas pakļautas attiecīgai termiskai apstrādei (maksimālā ureāzes aktivitāte 0,4 mg N/g × min.). Var būt pretspurekļa apstrāde

2.18.2.

Sojas pupiņu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot sojas pupiņas

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.18.3.

Sojas pupiņu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko no sojas pupiņām iegūst pēc ekstrahēšanas un attiecīgas termiskās apstrādes (maksimālā ureāzes aktivitāte 0,4 mg N/g × min).

Var būt pretspurekļa apstrāde

Kopproteīns

Kokšķiedra

ja > 8 % sausnā

2.18.4.

Izlobītu sojas pupiņu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko no izlobītām sojas pupiņām iegūst pēc ekstrahēšanas un attiecīgas termiskās apstrādes (maksimālā ureāzes aktivitāte 0,5 mg N/g × min). Var būt pretspurekļa apstrāde

Kopproteīns

2.18.5.

Sojas pupiņu pākstis

Produkts, ko iegūst, izlobot sojas pupiņas

Kokšķiedra

2.18.6.

Ekstrudētas sojas pupiņas

Produkts, ko iegūst no sojas pupiņām, apstrādājot tās mitrumā un siltumā un zem spiediena palielinot cietes želatinizāciju. Var būt pretspurekļa apstrāde

Kopproteīns

Koptauki

2.18.7.

Sojas pupiņu proteīna koncentrāts

Produkts, ko pēc fermentācijas vai otrreizējas ekstrahēšanas iegūst no lobītām sojas pupiņām, kurām ekstrahētas taukvielas, lai samazinātu slāpekli nesaturoša ekstrakta līmeni

Kopproteīns

2.18.8.

Sojas pupiņu mīkstums [Sojas pupiņu pasta]

Produkts, ko iegūst, ekstrahējot sojas pupiņas pārtikas ražošanas vajadzībām

Kopproteīns

2.18.9.

Sojas pupiņu melase

Produkts, ko iegūst, pārstrādājot sojas pupiņas

Kopproteīns

Koptauki

2.18.10.

Sojas pupiņu sagatavošanas blakusprodukts

Produkts, ko iegūst, pārstrādājot sojas pupiņas, lai ražotu pārtikas izstrādājumus no sojas pupiņām

Kopproteīns

2.18.11.

Sojas pupiņas

Sojas (Glycine max. L. Merr.) pupiņas

Ureāzes aktivitāte, ja > 0,4 mg N/g × min

2.18.12.

Sojas pupiņu pārslas

Produkts, ko iegūst, tvaicējot vai mikronizējot ar infrasarkanajiem stariem un placinot izlobītas sojas pupiņas (maksimālā ureāzes aktivitāte 0,4 mg N/g × min)

Kopproteīns

2.18.13.

Sojas pupiņu miltu barība

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst no sojas pupiņām pēc ekstrahēšanas un attiecīgas termiskās apstrādes (maksimālā ureāzes aktivitāte 0,4 mg N/g × min). Var saturēt līdz 1 % lietotu atkrāsošanas mālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piemēram, diatomīts, amorfi silikāti un silīcijs, filosilikāti un celulozes vai koksnes šķiedras), un koplecitīnu no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām. Var būt pretspurekļa apstrāde

Kopproteīns

Kokšķiedra

ja > 8 % sausnā

2.18.14.

Izlobītu sojas pupiņu miltu barība

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst no izlobītām sojas pupiņām pēc ekstrahēšanas un attiecīgas termiskās apstrādes (maksimālā ureāzes aktivitāte 0,5 mg N/g × min). Var saturēt līdz 1 % lietotu atkrāsošanas mālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piemēram, diatomīts, amorfi silikāti un silīcijs, filosilikāti un celulozes vai koksnes šķiedras), un koplecitīnu no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām. Var būt pretspurekļa apstrāde

Kopproteīns

2.19.1.

Saulespuķu sēklas

Saulespuķu Helianthus annuus L. sēklas. Var būt pretspurekļa apstrāde

2.19.2.

Saulespuķu sēklu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot saulespuķu sēklas

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.19.3.

Saulespuķu sēklu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot saulespuķu sēklu raušus. Var būt pretspurekļa apstrāde

Kopproteīns

2.19.4.

Izlobītu saulespuķu sēklu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot saulespuķu sēklas, no kurām daļēji vai pilnībā atdalīts apvalks (Kokšķiedras maksimums sausnā – 27,5 %)

Kopproteīns

Kokšķiedra

2.19.5.

Saulespuķu sēklu apvalki

Produkts, ko iegūst, izlobot saulespuķu sēklas

Kokšķiedra

2.19.6.

Saulespuķu sēklu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot saulespuķu sēklu raušus. Var saturēt līdz 1 % lietotu atkrāsošanas mālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piemēram, diatomīts, amorfi silikāti un silīcijs, filosilikāti un celulozes vai koksnes šķiedras), un koplecitīnu no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām. Var būt pretspurekļa apstrāde

Kopproteīns

2.19.7.

Barība no izlobītu saulespuķu sēklu miltiem

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot saulespuķu sēklas, no kurām daļēji vai pilnībā atdalīts apvalks. Var saturēt līdz 1 % lietotu atkrāsošanas mālu un filtrēšanas palīglīdzekļu (piemēram, diatomīts, amorfi silikāti un silīcijs, filosilikāti un celulozes vai koksnes šķiedras), un koplecitīnu no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām (Maksimālais kokšķiedras saturs sausnā – 27,5 %)

Kopproteīns

Kokšķiedra

2.20.1.

Augu eļļa un tauki
   (18)

Eļļa un tauki, ko iegūst no augiem (izņemot rīcineļļu no rīcinauga); tie var būt attīrīti ar hidratācijas metodi, rafinēti un/vai hidrogenēti

Mitrums, ja > 1 %

2.21.1.

Koplecitīni

Produkts, ko iegūst, ar hidratācijas metodi no eļļas augu sēklām un eļļas augu augļiem atdalot kopeļļu. Šādas kopeļļas atdalīšanas laikā var tikt pievienota citronskābe, fosforskābe vai nātrija hidroksīds

2.22.1.

Kaņepju sēklas

Kontrolēto kaņepju sēklas (Cannabis sativa L.) ar maksimālo THC saturu atbilstoši ES tiesību aktiem

2.22.2.

Kaņepju rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kaņepju sēklas

Kopproteīns

Kokšķiedra

2.22.3.

Kaņepju eļļa

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kaņepes un kaņepju sēklas

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.23.1.

Magoņu sēklas

Papaver somniferum L. sēklas

2.23.2.

Magoņu sēklu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot magoņu sēklu raušus

Kopproteīns

3.   Pākšaugu sēklas un no tiem iegūti produkti

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligāti jānorāda |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.1.1. | Grauzdētas pupiņas | Phaseolus spp. vai Vigna ssp. sēklas, kam veikta atbilstoša termiskā apstrāde. Var būt pretspurekļa apstrāde | |
| 3.1.2. | Pupiņu proteīna koncentrāts | Produkts, ko cietes ražošanas procesā iegūst no atdalītā pupiņu augļu ūdens | Kopproteīns |
| 3.2.1. | Kaltētas ceratonija | Kaltēti ceratonijas koka (Ceratonia siliqua L.) augļi | Kokšķiedra |
| 3.2.3. | Kaltētas ceratonijas pākstis | Produkts, ko iegūst, sasmalcinot kaltētus ceratonijas augļus (pākstis), no kuriem ir atdalītas pupas | Kokšķiedra |
| 3.2.4. | Kaltētu ceratonijas pākšu milti, mikronizēti | Produkts, ko iegūst, mikronizējot kaltētus ceratonijas augļus, no kuriem ir atdalītas pupas | Kokšķiedra
  Kopā cukuri, aprēķināti kā saharoze |
| 3.2.5. | Ceratonijas dīgļi | Ceratonijas koka pupu dīgļi | Kopproteīns |
| 3.2.6. | Ceratonijas dīgļu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot ceratonijas dīgļus | Kopproteīns |
| 3.2.7. | Ceratonijas pupas (sēklas) | Ceratonijas koka pupas | Kokšķiedra |
| 3.3.1. | Pundurzirņi | Cicer arietinum L. sēklas | |
| 3.4.1. | Vīķi | Ervum ervilia L. sēklas | |
| 3.5.1. | Sierāboliņa sēklas | Sierāboliņa (Trigonella foenum-graecum) sēklas | |
| 3.6.1. | Guāras milti | Produkts, ko iegūst, ekstrahējot no guāras (Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub.) pupiņām augu līmi | Kopproteīns |
| 3.6.2. | Guāras dīgļu milti | Produkts, ko iegūst, ekstrahējot no guāras pupiņu dīgļiem augu līmi | Kopproteīns |
| 3.7.1. | Cūku pupas | Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. un var. minuta (Alef.) Mansf. sēklas | |
| 3.7.2. | Cūku pupu pārslas | Produkts, ko iegūst, tvaicējot vai mikronizējot ar infrasarkanajiem stariem un placinot izlobītas cūku pupas | Ciete
  Kopproteīns |
| 3.7.3. | Cūku pupu apvalki [Cūku pupu pākstis] | Produkts, ko iegūst, izlobot cūku pupas, un kas sastāv galvenokārt no ārējā apvalka | Kokšķiedra
  Kopproteīns |
| 3.7.4. | Izlobītas cūku pupas | Produkts, ko iegūst, izlobot cūku pupas, un kas sastāv galvenokārt no cūku pupu kodoliem | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 3.7.5. | Cūku pupu proteīns | Produkts, ko iegūst, maļot un ar gaisu frakcionējot cūku pupas | Kopproteīns |
| 3.8.1. | Lēcas | Lens culinaris a.o. Medik sēklas | |
| 3.8.2. | Lēcu pākstis | Produkts, ko iegūst, izlobot lēcu sēklas | Kokšķiedra |
| 3.9.1. | Saldās lupīnas | Lupinus ssp. sēklas ar nelielu rūgto sēklu piejaukumu | |
| 3.9.2. | Izlobītas saldās lupīnas | Izlobītas lupīnu sēklas | Kopproteīns |
| 3.9.3. | Lupīnu apvalki [Lupīnu pākstis] | Produkts, ko iegūst, izlobot lupīnu sēklas, kas sastāv galvenokārt no ārējā apvalka | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 3.9.4. | Lupīnu mīkstums | Produkts, ko iegūst pēc lupīnu sastāvdaļu ekstrahēšanas | Kokšķiedra |
| 3.9.5. | Lupīnu atsijas | Produkts, ko iegūst lupīnu miltu ražošanas procesā. Tas sastāv galvenokārt no dīgļlapu daļiņām un mazākā apmērā no apvalkiem | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 3.9.6. | Lupīnu proteīns | Produkts, ko cietes ražošanas procesā iegūst no atdalītā lupīnu augļu ūdens vai pēc malšanas vai frakcionēšanas ar gaisu | Kopproteīns |
| 3.9.7. | Lupīnu proteīna milti | Lupīnu pārstrādes produkts, lai iegūtu miltus ar augstu proteīna saturu | Kopproteīns |
| 3.10.1. | Zeltainās pupiņas | Vigna radiata L. pupiņas | |
| 3.11.1. | Zirņi | Zirņu (Pisum ssp.) sēklas. Var būt pretspurekļa apstrāde | |
| 3.11.2. | Zirņu klijas | Zirņu miltu ražošanas produkts. Tas sastāv galvenokārt no apvalkiem, kas iegūti, mizojot un tīrot zirņus | Kokšķiedra |
| 3.11.3. | Zirņu pārslas | Produkts, ko iegūst, tvaicējot vai mikronizējot ar infrasarkanajiem stariem un placinot izlobītas zirņu sēklas | Ciete |
| 3.11.4. | Zirņu milti | Zirņu malšanas produkts | Kopproteīns |
| 3.11.5. | Zirņu apvalki | Zirņu miltu ražošanas produkts. Tas sastāv galvenokārt no apvalkiem, kas iegūti, mizojot un tīrot zirņus, un mazākā apmērā no endospermas | Kokšķiedra |
| 3.11.6. | Izlobīti zirņi | Izlobītu zirņu sēklas | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 3.11.7. | Zirņu atsijas | Zirņu miltu ražošanas produkts. Tas sastāv galvenokārt no dīgļlapu daļiņām un mazākā apmērā no apvalkiem | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 3.11.8. | Zirņu atbiras | Mehāniskas sijāšanas produkts, kas sastāv no zirņu kodolu daļām, kas atdalītas pirms turpmākas pārstrādes | Kokšķiedra |
| 3.11.9. | Zirņu proteīns | Produkts, ko cietes ražošanas procesā iegūst no atdalītā zirņu augļu ūdens vai pēc malšanas un frakcionēšanas ar gaisu; var būt daļēji hidrolizēts | Kopproteīns |
| 3.11.10. | Zirņu mīkstums | Produkts, ko iegūst no zirņu cietes un proteīna slapjās ekstrahēšanas. Tas sastāv galvenokārt no iekšējās šķiedras un cietes | Mitrums, ja < 70 % vai > 85 %
  Ciete
  Kokšķiedra
  HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas |
| 3.11.11. | Zirņu šķīdvielas | Produkts, ko iegūst no zirņu cietes un proteīna slapjās ekstrahēšanas. Tas sastāv galvenokārt no šķīstošiem proteīniem un oligosharīdiem | Mitrums, ja < 60 % vai > 85 %
  Kopā cukuri
  Kopproteīns |
| 3.11.12. | Zirņu šķiedra | Ekstrahēšanas produkts, ko iegūst pēc izlobīto zirņu malšanas un sijāšanas | Kokšķiedra |
| 3.12.1. | Vīķi | Sējas vīķi (Vicia sativa L. var. sativa) un citu šķirņu sēklas | |
| 3.13.1. | Turku pupas | Lathyrus sativus L. sēklas, kam veikta atbilstoša termiskā apstrāde | Termiskās apstrādes metode |
| 3.14.1. | Monanta vīķi | Vicia monanthos Desf. sēklas | |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligāti jānorāda

3.1.1.

Grauzdētas pupiņas

Phaseolus spp. vai Vigna ssp. sēklas, kam veikta atbilstoša termiskā apstrāde. Var būt pretspurekļa apstrāde

3.1.2.

Pupiņu proteīna koncentrāts

Produkts, ko cietes ražošanas procesā iegūst no atdalītā pupiņu augļu ūdens

Kopproteīns

3.2.1.

Kaltētas ceratonija

Kaltēti ceratonijas koka (Ceratonia siliqua L.) augļi

Kokšķiedra

3.2.3.

Kaltētas ceratonijas pākstis

Produkts, ko iegūst, sasmalcinot kaltētus ceratonijas augļus (pākstis), no kuriem ir atdalītas pupas

Kokšķiedra

3.2.4.

Kaltētu ceratonijas pākšu milti, mikronizēti

Produkts, ko iegūst, mikronizējot kaltētus ceratonijas augļus, no kuriem ir atdalītas pupas

Kokšķiedra

Kopā cukuri, aprēķināti kā saharoze

3.2.5.

Ceratonijas dīgļi

Ceratonijas koka pupu dīgļi

Kopproteīns

3.2.6.

Ceratonijas dīgļu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot ceratonijas dīgļus

Kopproteīns

3.2.7.

Ceratonijas pupas (sēklas)

Ceratonijas koka pupas

Kokšķiedra

3.3.1.

Pundurzirņi

Cicer arietinum L. sēklas

3.4.1.

Vīķi

Ervum ervilia L. sēklas

3.5.1.

Sierāboliņa sēklas

Sierāboliņa (Trigonella foenum-graecum) sēklas

3.6.1.

Guāras milti

Produkts, ko iegūst, ekstrahējot no guāras (Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub.) pupiņām augu līmi

Kopproteīns

3.6.2.

Guāras dīgļu milti

Produkts, ko iegūst, ekstrahējot no guāras pupiņu dīgļiem augu līmi

Kopproteīns

3.7.1.

Cūku pupas

Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. un var. minuta (Alef.) Mansf. sēklas

3.7.2.

Cūku pupu pārslas

Produkts, ko iegūst, tvaicējot vai mikronizējot ar infrasarkanajiem stariem un placinot izlobītas cūku pupas

Ciete

Kopproteīns

3.7.3.

Cūku pupu apvalki [Cūku pupu pākstis]

Produkts, ko iegūst, izlobot cūku pupas, un kas sastāv galvenokārt no ārējā apvalka

Kokšķiedra

Kopproteīns

3.7.4.

Izlobītas cūku pupas

Produkts, ko iegūst, izlobot cūku pupas, un kas sastāv galvenokārt no cūku pupu kodoliem

Kopproteīns

Kokšķiedra

3.7.5.

Cūku pupu proteīns

Produkts, ko iegūst, maļot un ar gaisu frakcionējot cūku pupas

Kopproteīns

3.8.1.

Lēcas

Lens culinaris a.o. Medik sēklas

3.8.2.

Lēcu pākstis

Produkts, ko iegūst, izlobot lēcu sēklas

Kokšķiedra

3.9.1.

Saldās lupīnas

Lupinus ssp. sēklas ar nelielu rūgto sēklu piejaukumu

3.9.2.

Izlobītas saldās lupīnas

Izlobītas lupīnu sēklas

Kopproteīns

3.9.3.

Lupīnu apvalki [Lupīnu pākstis]

Produkts, ko iegūst, izlobot lupīnu sēklas, kas sastāv galvenokārt no ārējā apvalka

Kopproteīns

Kokšķiedra

3.9.4.

Lupīnu mīkstums

Produkts, ko iegūst pēc lupīnu sastāvdaļu ekstrahēšanas

Kokšķiedra

3.9.5.

Lupīnu atsijas

Produkts, ko iegūst lupīnu miltu ražošanas procesā. Tas sastāv galvenokārt no dīgļlapu daļiņām un mazākā apmērā no apvalkiem

Kopproteīns

Kokšķiedra

3.9.6.

Lupīnu proteīns

Produkts, ko cietes ražošanas procesā iegūst no atdalītā lupīnu augļu ūdens vai pēc malšanas vai frakcionēšanas ar gaisu

Kopproteīns

3.9.7.

Lupīnu proteīna milti

Lupīnu pārstrādes produkts, lai iegūtu miltus ar augstu proteīna saturu

Kopproteīns

3.10.1.

Zeltainās pupiņas

Vigna radiata L. pupiņas

3.11.1.

Zirņi

Zirņu (Pisum ssp.) sēklas. Var būt pretspurekļa apstrāde

3.11.2.

Zirņu klijas

Zirņu miltu ražošanas produkts. Tas sastāv galvenokārt no apvalkiem, kas iegūti, mizojot un tīrot zirņus

Kokšķiedra

3.11.3.

Zirņu pārslas

Produkts, ko iegūst, tvaicējot vai mikronizējot ar infrasarkanajiem stariem un placinot izlobītas zirņu sēklas

Ciete

3.11.4.

Zirņu milti

Zirņu malšanas produkts

Kopproteīns

3.11.5.

Zirņu apvalki

Zirņu miltu ražošanas produkts. Tas sastāv galvenokārt no apvalkiem, kas iegūti, mizojot un tīrot zirņus, un mazākā apmērā no endospermas

Kokšķiedra

3.11.6.

Izlobīti zirņi

Izlobītu zirņu sēklas

Kopproteīns

Kokšķiedra

3.11.7.

Zirņu atsijas

Zirņu miltu ražošanas produkts. Tas sastāv galvenokārt no dīgļlapu daļiņām un mazākā apmērā no apvalkiem

Kopproteīns

Kokšķiedra

3.11.8.

Zirņu atbiras

Mehāniskas sijāšanas produkts, kas sastāv no zirņu kodolu daļām, kas atdalītas pirms turpmākas pārstrādes

Kokšķiedra

3.11.9.

Zirņu proteīns

Produkts, ko cietes ražošanas procesā iegūst no atdalītā zirņu augļu ūdens vai pēc malšanas un frakcionēšanas ar gaisu; var būt daļēji hidrolizēts

Kopproteīns

3.11.10.

Zirņu mīkstums

Produkts, ko iegūst no zirņu cietes un proteīna slapjās ekstrahēšanas. Tas sastāv galvenokārt no iekšējās šķiedras un cietes

Mitrums, ja < 70 % vai > 85 %

Ciete

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

3.11.11.

Zirņu šķīdvielas

Produkts, ko iegūst no zirņu cietes un proteīna slapjās ekstrahēšanas. Tas sastāv galvenokārt no šķīstošiem proteīniem un oligosharīdiem

Mitrums, ja < 60 % vai > 85 %

Kopā cukuri

Kopproteīns

3.11.12.

Zirņu šķiedra

Ekstrahēšanas produkts, ko iegūst pēc izlobīto zirņu malšanas un sijāšanas

Kokšķiedra

3.12.1.

Vīķi

Sējas vīķi (Vicia sativa L. var. sativa) un citu šķirņu sēklas

3.13.1.

Turku pupas

Lathyrus sativus L. sēklas, kam veikta atbilstoša termiskā apstrāde

Termiskās apstrādes metode

3.14.1.

Monanta vīķi

Vicia monanthos Desf. sēklas

4.   Bumbuļaugi, sakņaugi un no tiem iegūti produkti

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligāti jānorāda |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.1.1. | Cukurbietes | Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell. sakne | |
| 4.1.2. | Cukurbiešu stublāji un astes | Svaigs cukura ražošanas produkts, kas sastāv galvenokārt no tīrītu cukurbiešu gabaliem ar vai bez biešu lapu daļām | HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 5 % sausnas
  Mitrums, ja > 50 % |
| 4.1.3. | (Biešu) cukurs [saharoze] | Cukurs, kas ekstrahēts no cukurbietēm, izmantojot ūdeni | Saharoze |
| 4.1.4. | (Cukur)biešu melase | Biešu cukura ražošanas vai rafinēšanas produkts, kas iegūts no sīrupa atliekām. Var saturēt līdz 0,5 % pretputošanas aģentu. Var saturēt līdz 0,5 % pretplāvas aģentu. Var saturēt līdz 2 % sulfāta. Var saturēt līdz 0,25 % sulfīta | Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze
  Mitrums, ja > 28 % |
| 4.1.5. | (Cukur)biešu melase ar daļēji atdalītu cukuru un/vai betaīnu | Produkts, ko iegūst, ar ūdens palīdzību no cukurbiešu melases ekstrahējot saharozi un/vai betaīnu. Var saturēt līdz 2 % sulfāta. Var saturēt līdz 0,25 % sulfīta | Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze
  Mitrums, ja > 28 % |
| 4.1.6. | Izomaltulozes melase | Nekristalizēta frakcija, ko iegūst izomaltulozes ražošanas procesā no cukurbietēm iegūst ar saharozes enzimātisko konversiju | Mitrums, ja > 40 % |
| 4.1.7. | Slapjais (cukur)biešu mīkstums | Cukura ražošanas produkts, kura sastāvā ir cukurbiešu šķēles, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs. Minimālais mitruma saturs: 82 %. Cukura daudzums ir neliels un (pienskābes) fermentācijas dēļ tas samazinās līdz nullei | HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 5 % sausnas
  Mitrums, ja < 82 % vai > 92 % |
| 4.1.8. | Presētu cukurbiešu mīkstums | Cukura ražošanas produkts, kura sastāvā ir cukurbiešu šķēles, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs un kuras ir mehāniski presētas. Maksimālais mitruma saturs: 82 %. Cukura daudzums ir neliels, un (pienskābes) fermentācijas dēļ tas samazinās līdz nullei. Var saturēt līdz 1 % sulfāta | HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 5 % sausnas
  Mitrums, ja < 65 % vai > 82 % |
| 4.1.9. | Presētu (cukur)biešu mīkstums ar melasi | Cukura ražošanas produkts, kura sastāvā ir cukurbiešu šķēles, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs, kuras ir mehāniski presētas un kurām pievienota melase. Maksimālais mitruma saturs: 82 %. Cukura daudzums samazinās (pienskābes) fermentācijas dēļ. Var saturēt līdz 1 % sulfāta | HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 5 % sausnas
  Mitrums, ja < 65 % vai > 82 % |
| 4.1.10. | Kaltētu (cukur)biešu mīkstums | Cukura ražošanas produkts, kura sastāvā ir cukurbiešu šķēles, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs un kuras ir mehāniski presētas un žāvētas. Var saturēt līdz 2 % sulfāta | HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas
  Kopējais cukurs, izteikts kā saharoze, ja > 10,5 % |
| 4.1.11. | Kaltētu (cukur)biešu mīkstums ar melasi | Cukura ražošanas produkts, kura sastāvā ir cukurbiešu šķēles, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs, kuras ir mehāniski presētas un žāvētas un kurām pievienota melase. Var saturēt līdz 0,5 % pretputošanas aģentu. Var saturēt līdz 2 % sulfāta | HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas
  Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze |
| 4.1.12. | Cukura sīrups | Produkts, ko iegūst cukura un/vai melases pārstrādē. Var saturēt līdz 0,5 % sulfāta. Var saturēt līdz 0,25 % sulfīta | Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze
  Mitrums, ja > 35 % |
| 4.1.13. | Cukurbiešu gabali, vārīti | Pārtikā lietojama cukurbiešu sīrupa ražošanas produkts, kas var būt presēts vai kaltēts | Ja kaltēts:
  HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas
  Ja presēts:
  HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 5 % sausnas
  Mitrums, ja > 50 % |
| 4.1.14. | Fruktooligosaharīdi | Produkts, ko enzimātiskā procesā iegūst no cukurbiešu cukura | Mitrums, ja > 28 % |
| 4.2.1. | Biešu sula | Sula, ko iegūst, presējot sarkanās bietes (Beta vulgaris convar. crassa var. conditiva) un veicot turpmāku koncentrēšanu un pasterizāciju, lai saglabātu tipisko garšu un aromātu | Mitrums, ja < 50 % vai > 60 %
  HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas |
| 4.3.1. | Burkāni | Dzelteno un sarkano burkānu (Daucus carota L.) sakne | |
| 4.3.2. | Burkānu mizas, tvaicētas | Mitrs burkānu pārstrādes produkts, kas sastāv no mizām, kuras no burkāna saknes atdalītas ar tvaiku un kam papildus var būt pievienota želatinizēta burkānu ciete. Maksimālais mitruma saturs: 97 % | Ciete
  Kokšķiedra
  HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas
  Mitrums, ja < 87 % vai > 97 % |
| 4.3.3. | Burkānu sakasas | Mitrs produkts, ko burkānu pārstrādes procesā iegūst mehāniskas separācijas veidā un kas sastāv galvenokārt no kaltētiem burkāniem un burkānu atliekām. Produkts var būt termiski apstrādāts. Maksimālais mitruma saturs: 97 % | Ciete
  Kokšķiedra
  HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas
  Mitrums, ja < 87 % vai > 97 % |
| 4.3.4. | Burkānu pārslas | Produkts, ko iegūst, pārslveidīgi smalcinot dzelteno un sarkano burkānu saknes, kuras pēc tam tiek kaltētas | |
| 4.3.5. | Kaltēti burkāni | Dzelteno un sarkano burkānu saknes, neatkarīgi no sagatavošanas veida, kuras pēc tam tiek kaltētas | Kokšķiedra |
| 4.3.6. | Kaltētu burkānu barība | Produkts, kas sastāv no iekšējā mīkstuma un ārējām mizām, kas tiek kaltētas | Kokšķiedra |
| 4.4.1. | Cigoriņu saknes | Cichorium intybus L. saknes | |
| 4.4.2. | Cigoriņu stublāji un astes | Svaigs cigoriņu pārstrādes produkts. Tas sastāv galvenokārt no tīrītiem cigoriņu gabaliem un lapu daļām | HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas
  Mitrums, ja < 50 % |
| 4.4.3. | Cigoriņu sēklas | Cichorium intybus L. sēklas | |
| 4.4.4. | Presēts cigoriņu mīkstums | Inulīna ražošanas produkts no Cichorium intybus L. saknēm, kurš sastāv no ekstrahētām un mehāniski izspiestām cigoriņu šķēlēm. (Šķīstošie) cigoriņu ogļhidrāti un ūdens ir daļēji atdalīti. Var saturēt līdz 1 % sulfāta un līdz 0,2 % sulfīta | Kokšķiedra
  HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas
  Mitrums, ja < 65 % vai > 82 % |
| 4.4.5. | Kaltēts cigoriņu mīkstums | Produkts, ko iegūst inulīna ražošanā no Cichorium intybus L. saknēm, kurš sastāv no ekstrahētām un mehāniski izspiestām cigoriņu šķēlēm, un vēlākā kaltēšanā. (Šķīstošie) cigoriņu ogļhidrāti ir daļēji ekstrahēti. Var saturēt līdz 2 % sulfāta un līdz 0,5 % sulfīta | Kokšķiedra
  HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas |
| 4.4.6. | Cigoriņu sakņu pulveris | Produkts, ko iegūst, sasmalcinot, kaltējot un samaļot cigoriņu saknes. Var saturēt līdz 1 % pretsalipes aģentu | Kokšķiedra
  HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas |
| 4.4.7. | Cigoriņu melase | Cigoriņu pārstrādes produkts, ko iegūst inulīna un oligofruktozes ražošanas laikā. Cigoriņu melase sastāv no organiska augu materiāla un minerālvielām. Var saturēt līdz 0,5 % pretputošanas aģentu | Kopproteīns
  Koppelni
  Mitrums, ja < 20 % vai > 30 % |
| 4.4.8. | Cigoriņu vināze | Cigoriņu pārstrādes blakusprodukts, ko iegūst pēc inulīna un oligofruktozes atdalīšanas un jonu apmaiņas eluēšanas. Cigoriņu vināze sastāv no organiska augu materiāla un minerālvielām. Var saturēt līdz 1 % pretputošanas aģentu | Kopproteīns
  Koppelni
  Mitrums, ja < 30 % vai > 40 % |
| 4.4.9. | Cigoriņu inulīns | Inulīns ir fruktāns, ko ekstrahē no Cichorium intybus L. saknēm. Neapstrādāts cigoriņu insulīns var saturēt līdz 1 % sulfāta un līdz 0,5 % sulfīta | |
| 4.4.10. | Oligofruktozes sīrups | Produkts, ko iegūst inulīna daļējā hidrolīzē no Cichorium intybus L. Neapstrādāts oligofruktozes sīrups var saturēt līdz 1 % sulfāta un līdz 0,5 % sulfīta | Mitrums, ja < 20 % vai > 30 % |
| 4.4.11. | Oligofruktoze, kaltēta | Produkts, ko iegūst inulīna daļējā hidrolīzē no Cichorium intybus L. un vēlākā kaltēšanā | |
| 4.5.1. | Ķiploki, kaltēti | Balts līdz dzeltens pulveris no tīriem, samaltiem ķiplokiem, Allium sativum L. | |
| 4.6.1. | Manioka; [tapioka]; [kasava] | Manihot esculenta Cranz saknes, neatkarīgi no to pasniegšanas veida | Mitrums, ja < 60 % vai > 70 % |
| 4.6.2. | Manioka, kaltēta | Maniokas saknes neatkarīgi no to sagatavošanas veida, kuras pēc tam kaltētas | Ciete
  HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas |
| 4.7.1. | Sīpolu mīkstums | Mitrs produkts, ko iegūst sīpolu (Allium ģints) pārstrādes laikā un kas sastāv no mizām un veseliem sīpoliem. Ja no sīpolu eļļas ražošanas procesa, tad tas galvenokārt sastāv no vārītām sīpolu atliekām | Kokšķiedra
  HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas |
| 4.7.2. | Sīpoli, cepti | Mizoti un drupināti sīpolu gabali, kas pēc tam cepti | Kokšķiedra
  HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas
  Koptauki |
| 4.7.3. | Sīpolu šķīdvielas | Sausais produkts, ko iegūst svaigu sīpolu pārstrādes laikā. To iegūst ekstrakcijā ar spirtu un/vai ūdeni, ūdens vai spirta frakciju atdala un žāvē izsmidzinot. Tas sastāv galvenokārt no ogļhidrātiem | Kokšķiedra |
| 4.8.1. | Kartupeļi | Solanum tuberosum L. bumbuļi | Mitrums, ja < 72 % vai > 88 % |
| 4.8.2. | Kartupeļi, mizoti | Kartupeļi, no kuriem atdalīta miza, izmantojot apstrādi ar tvaiku | Ciete
  Kokšķiedra
  HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas |
| 4.8.3. | Kartupeļu mizas, tvaicētas | Mitrs kartupeļu pārstrādes produkts, kas sastāv no mizām, kuras no kartupeļu bumbuļiem atdalītas ar tvaiku, kam papildus var būt pievienota želatinizēta kartupeļu ciete. Var būt samīcīts | Mitrums, ja < 82 % vai > 93 %
  Ciete
  Kokšķiedra
  HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas |
| 4.8.4. | Kartupeļu atgriezumi, neapstrādāti | Produkts, ko iegūst no kartupeļiem pārtikā lietojamu kartupeļu produktu sagatavošanas laikā, kas var būt mizoti | Mitrums, ja < 72 % vai > 88 %
  Ciete
  Kokšķiedra
  HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas |
| 4.8.5. | Kartupeļu sakasas | Produkts, ko kartupeļu pārstrādē iegūst ar mehānisko separāciju un kas galvenokārt sastāv no kaltētiem kartupeļiem un kartupeļu atliekām. Produkts var būt termiski apstrādāts | Mitrums, ja < 82 % vai > 93 %
  Ciete
  Kokšķiedra
  HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas |
| 4.8.6. | Kartupeļi, samīcīti | Blanšēts vai vārīts un tad samīcīts kartupeļu produkts | Ciete
  Kokšķiedra
  HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas |
| 4.8.7. | Kartupeļu pārslas | Produkts, ko iegūst, centrifūgā žāvējot mazgātus, mizotus vai nemizotus tvaicētus kartupeļus | Ciete
  Kokšķiedra
  HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas |
| 4.8.8. | Kartupeļu mīkstums | Kartupeļu cietes ražošanas produkts, kas sastāv no ekstrahētiem, samaltiem kartupeļiem | Mitrums, ja < 77 % vai > 88 % |
| 4.8.9. | Kartupeļu mīkstums, kaltēts | Kaltēts kartupeļu cietes ražošanas produkts, kas sastāv no ekstrahētiem, samaltiem kartupeļiem | |
| 4.8.10. | Kartupeļu proteīns | Cietes ražošanas produkts, kas galvenokārt sastāv no proteīna vielām, kuras iegūtas pēc cietes atdalīšanas | Kopproteīns |
| 4.8.11. | Kartupeļu proteīns, hidrolizēts | Proteīns, ko iegūst kontrolētā kartupeļu proteīnu enzimātiskā hidrolīzē | Kopproteīns |
| 4.8.12. | Kartupeļu proteīns, fermentēts | Produkts, ko iegūst kartupeļu proteīna fermentācijā un vēlākā izsmidzināšanas žāvēšanā | Kopproteīns |
| 4.8.13. | Kartupeļu proteīns, fermentēts, šķidrs | Šķidrs produkts, ko iegūst kartupeļu proteīna fermentācijā | Kopproteīns |
| 4.8.14. | Kartupeļu sula, koncentrēta | Koncentrēts kartupeļu cietes ražošanas produkts, kas sastāv no atlikušās vielas pēc šķiedras, proteīnu un cietes daļējas atdalīšanas no vesela kartupeļu mīkstuma un ūdens daļas iztvaicēšanas | Mitrums, ja < 50 % vai > 60 %
  Ja mitrums < 50 %:






  — | kopproteīns |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligāti jānorāda

4.1.1.

Cukurbietes

Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell. sakne

4.1.2.

Cukurbiešu stublāji un astes

Svaigs cukura ražošanas produkts, kas sastāv galvenokārt no tīrītu cukurbiešu gabaliem ar vai bez biešu lapu daļām

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 5 % sausnas

Mitrums, ja > 50 %

4.1.3.

(Biešu) cukurs [saharoze]

Cukurs, kas ekstrahēts no cukurbietēm, izmantojot ūdeni

Saharoze

4.1.4.

(Cukur)biešu melase

Biešu cukura ražošanas vai rafinēšanas produkts, kas iegūts no sīrupa atliekām. Var saturēt līdz 0,5 % pretputošanas aģentu. Var saturēt līdz 0,5 % pretplāvas aģentu. Var saturēt līdz 2 % sulfāta. Var saturēt līdz 0,25 % sulfīta

Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze

Mitrums, ja > 28 %

4.1.5.

(Cukur)biešu melase ar daļēji atdalītu cukuru un/vai betaīnu

Produkts, ko iegūst, ar ūdens palīdzību no cukurbiešu melases ekstrahējot saharozi un/vai betaīnu. Var saturēt līdz 2 % sulfāta. Var saturēt līdz 0,25 % sulfīta

Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze

Mitrums, ja > 28 %

4.1.6.

Izomaltulozes melase

Nekristalizēta frakcija, ko iegūst izomaltulozes ražošanas procesā no cukurbietēm iegūst ar saharozes enzimātisko konversiju

Mitrums, ja > 40 %

4.1.7.

Slapjais (cukur)biešu mīkstums

Cukura ražošanas produkts, kura sastāvā ir cukurbiešu šķēles, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs. Minimālais mitruma saturs: 82 %. Cukura daudzums ir neliels un (pienskābes) fermentācijas dēļ tas samazinās līdz nullei

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 5 % sausnas

Mitrums, ja < 82 % vai > 92 %

4.1.8.

Presētu cukurbiešu mīkstums

Cukura ražošanas produkts, kura sastāvā ir cukurbiešu šķēles, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs un kuras ir mehāniski presētas. Maksimālais mitruma saturs: 82 %. Cukura daudzums ir neliels, un (pienskābes) fermentācijas dēļ tas samazinās līdz nullei. Var saturēt līdz 1 % sulfāta

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 5 % sausnas

Mitrums, ja < 65 % vai > 82 %

4.1.9.

Presētu (cukur)biešu mīkstums ar melasi

Cukura ražošanas produkts, kura sastāvā ir cukurbiešu šķēles, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs, kuras ir mehāniski presētas un kurām pievienota melase. Maksimālais mitruma saturs: 82 %. Cukura daudzums samazinās (pienskābes) fermentācijas dēļ. Var saturēt līdz 1 % sulfāta

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 5 % sausnas

Mitrums, ja < 65 % vai > 82 %

4.1.10.

Kaltētu (cukur)biešu mīkstums

Cukura ražošanas produkts, kura sastāvā ir cukurbiešu šķēles, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs un kuras ir mehāniski presētas un žāvētas. Var saturēt līdz 2 % sulfāta

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

Kopējais cukurs, izteikts kā saharoze, ja > 10,5 %

4.1.11.

Kaltētu (cukur)biešu mīkstums ar melasi

Cukura ražošanas produkts, kura sastāvā ir cukurbiešu šķēles, no kurām ar ūdeni ekstrahēts cukurs, kuras ir mehāniski presētas un žāvētas un kurām pievienota melase. Var saturēt līdz 0,5 % pretputošanas aģentu. Var saturēt līdz 2 % sulfāta

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze

4.1.12.

Cukura sīrups

Produkts, ko iegūst cukura un/vai melases pārstrādē. Var saturēt līdz 0,5 % sulfāta. Var saturēt līdz 0,25 % sulfīta

Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze

Mitrums, ja > 35 %

4.1.13.

Cukurbiešu gabali, vārīti

Pārtikā lietojama cukurbiešu sīrupa ražošanas produkts, kas var būt presēts vai kaltēts

Ja kaltēts:

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

Ja presēts:

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 5 % sausnas

Mitrums, ja > 50 %

4.1.14.

Fruktooligosaharīdi

Produkts, ko enzimātiskā procesā iegūst no cukurbiešu cukura

Mitrums, ja > 28 %

4.2.1.

Biešu sula

Sula, ko iegūst, presējot sarkanās bietes (Beta vulgaris convar. crassa var. conditiva) un veicot turpmāku koncentrēšanu un pasterizāciju, lai saglabātu tipisko garšu un aromātu

Mitrums, ja < 50 % vai > 60 %

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

4.3.1.

Burkāni

Dzelteno un sarkano burkānu (Daucus carota L.) sakne

4.3.2.

Burkānu mizas, tvaicētas

Mitrs burkānu pārstrādes produkts, kas sastāv no mizām, kuras no burkāna saknes atdalītas ar tvaiku un kam papildus var būt pievienota želatinizēta burkānu ciete. Maksimālais mitruma saturs: 97 %

Ciete

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

Mitrums, ja < 87 % vai > 97 %

4.3.3.

Burkānu sakasas

Mitrs produkts, ko burkānu pārstrādes procesā iegūst mehāniskas separācijas veidā un kas sastāv galvenokārt no kaltētiem burkāniem un burkānu atliekām. Produkts var būt termiski apstrādāts. Maksimālais mitruma saturs: 97 %

Ciete

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

Mitrums, ja < 87 % vai > 97 %

4.3.4.

Burkānu pārslas

Produkts, ko iegūst, pārslveidīgi smalcinot dzelteno un sarkano burkānu saknes, kuras pēc tam tiek kaltētas

4.3.5.

Kaltēti burkāni

Dzelteno un sarkano burkānu saknes, neatkarīgi no sagatavošanas veida, kuras pēc tam tiek kaltētas

Kokšķiedra

4.3.6.

Kaltētu burkānu barība

Produkts, kas sastāv no iekšējā mīkstuma un ārējām mizām, kas tiek kaltētas

Kokšķiedra

4.4.1.

Cigoriņu saknes

Cichorium intybus L. saknes

4.4.2.

Cigoriņu stublāji un astes

Svaigs cigoriņu pārstrādes produkts. Tas sastāv galvenokārt no tīrītiem cigoriņu gabaliem un lapu daļām

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

Mitrums, ja < 50 %

4.4.3.

Cigoriņu sēklas

Cichorium intybus L. sēklas

4.4.4.

Presēts cigoriņu mīkstums

Inulīna ražošanas produkts no Cichorium intybus L. saknēm, kurš sastāv no ekstrahētām un mehāniski izspiestām cigoriņu šķēlēm. (Šķīstošie) cigoriņu ogļhidrāti un ūdens ir daļēji atdalīti. Var saturēt līdz 1 % sulfāta un līdz 0,2 % sulfīta

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

Mitrums, ja < 65 % vai > 82 %

4.4.5.

Kaltēts cigoriņu mīkstums

Produkts, ko iegūst inulīna ražošanā no Cichorium intybus L. saknēm, kurš sastāv no ekstrahētām un mehāniski izspiestām cigoriņu šķēlēm, un vēlākā kaltēšanā. (Šķīstošie) cigoriņu ogļhidrāti ir daļēji ekstrahēti. Var saturēt līdz 2 % sulfāta un līdz 0,5 % sulfīta

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

4.4.6.

Cigoriņu sakņu pulveris

Produkts, ko iegūst, sasmalcinot, kaltējot un samaļot cigoriņu saknes. Var saturēt līdz 1 % pretsalipes aģentu

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

4.4.7.

Cigoriņu melase

Cigoriņu pārstrādes produkts, ko iegūst inulīna un oligofruktozes ražošanas laikā. Cigoriņu melase sastāv no organiska augu materiāla un minerālvielām. Var saturēt līdz 0,5 % pretputošanas aģentu

Kopproteīns

Koppelni

Mitrums, ja < 20 % vai > 30 %

4.4.8.

Cigoriņu vināze

Cigoriņu pārstrādes blakusprodukts, ko iegūst pēc inulīna un oligofruktozes atdalīšanas un jonu apmaiņas eluēšanas. Cigoriņu vināze sastāv no organiska augu materiāla un minerālvielām. Var saturēt līdz 1 % pretputošanas aģentu

Kopproteīns

Koppelni

Mitrums, ja < 30 % vai > 40 %

4.4.9.

Cigoriņu inulīns

Inulīns ir fruktāns, ko ekstrahē no Cichorium intybus L. saknēm. Neapstrādāts cigoriņu insulīns var saturēt līdz 1 % sulfāta un līdz 0,5 % sulfīta

4.4.10.

Oligofruktozes sīrups

Produkts, ko iegūst inulīna daļējā hidrolīzē no Cichorium intybus L. Neapstrādāts oligofruktozes sīrups var saturēt līdz 1 % sulfāta un līdz 0,5 % sulfīta

Mitrums, ja < 20 % vai > 30 %

4.4.11.

Oligofruktoze, kaltēta

Produkts, ko iegūst inulīna daļējā hidrolīzē no Cichorium intybus L. un vēlākā kaltēšanā

4.5.1.

Ķiploki, kaltēti

Balts līdz dzeltens pulveris no tīriem, samaltiem ķiplokiem, Allium sativum L.

4.6.1.

Manioka; [tapioka]; [kasava]

Manihot esculenta Cranz saknes, neatkarīgi no to pasniegšanas veida

Mitrums, ja < 60 % vai > 70 %

4.6.2.

Manioka, kaltēta

Maniokas saknes neatkarīgi no to sagatavošanas veida, kuras pēc tam kaltētas

Ciete

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

4.7.1.

Sīpolu mīkstums

Mitrs produkts, ko iegūst sīpolu (Allium ģints) pārstrādes laikā un kas sastāv no mizām un veseliem sīpoliem. Ja no sīpolu eļļas ražošanas procesa, tad tas galvenokārt sastāv no vārītām sīpolu atliekām

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

4.7.2.

Sīpoli, cepti

Mizoti un drupināti sīpolu gabali, kas pēc tam cepti

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

Koptauki

4.7.3.

Sīpolu šķīdvielas

Sausais produkts, ko iegūst svaigu sīpolu pārstrādes laikā. To iegūst ekstrakcijā ar spirtu un/vai ūdeni, ūdens vai spirta frakciju atdala un žāvē izsmidzinot. Tas sastāv galvenokārt no ogļhidrātiem

Kokšķiedra

4.8.1.

Kartupeļi

Solanum tuberosum L. bumbuļi

Mitrums, ja < 72 % vai > 88 %

4.8.2.

Kartupeļi, mizoti

Kartupeļi, no kuriem atdalīta miza, izmantojot apstrādi ar tvaiku

Ciete

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

4.8.3.

Kartupeļu mizas, tvaicētas

Mitrs kartupeļu pārstrādes produkts, kas sastāv no mizām, kuras no kartupeļu bumbuļiem atdalītas ar tvaiku, kam papildus var būt pievienota želatinizēta kartupeļu ciete. Var būt samīcīts

Mitrums, ja < 82 % vai > 93 %

Ciete

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

4.8.4.

Kartupeļu atgriezumi, neapstrādāti

Produkts, ko iegūst no kartupeļiem pārtikā lietojamu kartupeļu produktu sagatavošanas laikā, kas var būt mizoti

Mitrums, ja < 72 % vai > 88 %

Ciete

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

4.8.5.

Kartupeļu sakasas

Produkts, ko kartupeļu pārstrādē iegūst ar mehānisko separāciju un kas galvenokārt sastāv no kaltētiem kartupeļiem un kartupeļu atliekām. Produkts var būt termiski apstrādāts

Mitrums, ja < 82 % vai > 93 %

Ciete

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

4.8.6.

Kartupeļi, samīcīti

Blanšēts vai vārīts un tad samīcīts kartupeļu produkts

Ciete

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

4.8.7.

Kartupeļu pārslas

Produkts, ko iegūst, centrifūgā žāvējot mazgātus, mizotus vai nemizotus tvaicētus kartupeļus

Ciete

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

4.8.8.

Kartupeļu mīkstums

Kartupeļu cietes ražošanas produkts, kas sastāv no ekstrahētiem, samaltiem kartupeļiem

Mitrums, ja < 77 % vai > 88 %

4.8.9.

Kartupeļu mīkstums, kaltēts

Kaltēts kartupeļu cietes ražošanas produkts, kas sastāv no ekstrahētiem, samaltiem kartupeļiem

4.8.10.

Kartupeļu proteīns

Cietes ražošanas produkts, kas galvenokārt sastāv no proteīna vielām, kuras iegūtas pēc cietes atdalīšanas

Kopproteīns

4.8.11.

Kartupeļu proteīns, hidrolizēts

Proteīns, ko iegūst kontrolētā kartupeļu proteīnu enzimātiskā hidrolīzē

Kopproteīns

4.8.12.

Kartupeļu proteīns, fermentēts

Produkts, ko iegūst kartupeļu proteīna fermentācijā un vēlākā izsmidzināšanas žāvēšanā

Kopproteīns

4.8.13.

Kartupeļu proteīns, fermentēts, šķidrs

Šķidrs produkts, ko iegūst kartupeļu proteīna fermentācijā

Kopproteīns

4.8.14.

Kartupeļu sula, koncentrēta

Koncentrēts kartupeļu cietes ražošanas produkts, kas sastāv no atlikušās vielas pēc šķiedras, proteīnu un cietes daļējas atdalīšanas no vesela kartupeļu mīkstuma un ūdens daļas iztvaicēšanas

Mitrums, ja < 50 % vai > 60 %

Ja mitrums < 50 %:

—

kopproteīns

| — | koppelni |
| --- | --- |

—

koppelni

4.8.15.

Kartupeļu granulas

Kaltēti kartupeļi (kartupeļi pēc mazgāšanas, mizošanas, smalcināšanas – griešanas, pārslošanas utt.) un ūdens atdalīšanas

4.9.1.

Saldie kartupeļi

Ipomoea batatas L. gumi neatkarīgi no to sagatavošanas veida

Mitrums, ja < 57 % vai > 78 %

4.10.1.

Jeruzalemes artišoks; [topinambūrs]

Helianthus tuberosus L. gumi neatkarīgi no to sagatavošanas veida

Mitrums, ja < 75 % vai > 80 %

5.   Citas sēklas un augļi un no tiem iegūti produkti

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligāti jānorāda |
| --- | --- | --- | --- |
| 5.1.1. | Zīles | Parastā ozola Quercus robur L., klinšu ozola Quercus petraea (Matt.) Liebl., korķa ozola Quercus suber L. vai citu ozola sugu veseli augļi | |
| 5.1.2. | Izlobītas zīles | Produkts, ko iegūst, izlobot zīles | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 5.2.1. | Mandeles | Veseli vai daiviņās sadalīti augļi Prunus dulcis ar vai bez apvalka | |
| 5.2.2. | Mandeļu apvalki | Mandeļu apvalki, ko iegūst no izlobītām mandeļu sēklām, tās atdalot no kodoliem un samaļot | Kokšķiedra |
| 5.2.3. | Mandeļu kodolu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot mandeļu kodolus | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 5.3.1. | Anīsa sēklas | Pimpinella anisum sēklas | |
| 5.4.1. | Žāvēts ābolu mīkstums; [žāvētas ābolu čagas] | Produkts, ko iegūst Malus domestica sulas vai sidra ražošanas laikā. Tas sastāv galvenokārt no žāvēta augļu mīkstuma un mizām. No produkta var būt atdalīts pektīns | Kokšķiedra |
| 5.4.2. | Ābolu mīkstums, presēts; [ābolu čagas, presētas] | Mitrs produkts, ko iegūst ābolu sulas vai sidra ražošanas laikā. Tas sastāv galvenokārt no presēta augļu mīkstuma un mizām. No produkta var būt atdalīts pektīns | Kokšķiedra |
| 5.4.3. | Ābolu melase | Produkts, ko iegūst pektīna ražošanā no ābolu mīkstuma. No produkta var būt atdalīts pektīns | Kopproteīns
  Kokšķiedra
  Kopeļļas un tauki, ja > 10 % |
| 5.5.1. | Cukurbiešu sēklas | Sēklas, ko iegūst no cukurbietēm | |
| 5.6.1. | Griķi | Fagopyrum esculentum sēklas | |
| 5.6.2. | Griķu sēnalas un klijas | Produkts, ko iegūst griķu graudu malšanas procesā | Kokšķiedra |
| 5.6.3. | Griķu atsijas | Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no izsijātiem griķiem. Tas sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļām un dažādām graudu daļām. Produkts nedrīkst saturēt vairāk nekā 10 % kokšķiedras | Kokšķiedra
  Ciete |
| 5.7.1. | Sarkano galviņkāpostu sēklas | Brassica oleracea var. capitata f. Rubra sēklas | |
| 5.8.1. | Kanāriju spulgzāles sēklas | Phalaris canariensis sēklas | |
| 5.9.1. | Ķimeņu sēklas | Carum carvi L. sēklas | |
| 5.12.1. | Smalcināti kastaņi | Produkts, ko iegūst kastaņu miltu ražošanā un kas sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļām un dažām kastaņu atliekām (Castanea spp.) | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 5.13.1. | Citrusaugļu mīkstums | Produkts, ko iegūst, presējot citrusaugļus Citrus (L.) spp vai citrusu sulas ražošanas laikā. No produkta var būt atdalīts pektīns | Kokšķiedra |
| 5.13.2. | Žāvēts citrusaugļu mīkstums | Produkts, ko iegūst, presējot citrusaugļus vai citrusu sulas ražošanas laikā, un kas pēc tam tiek žāvēts. No produkta var būt atdalīts pektīns | Kokšķiedra |
| 5.14.1. | Sarkanā āboliņa sēklas | Trifolium pratense L. sēklas | |
| 5.14.2. | Baltā āboliņa sēklas | Trifolium repens L. sēklas | |
| 5.15.1. | Kafijas pupiņu apvalki | Produkts, ko iegūst no izlobītām Coffea auga sēklām | Kokšķiedra |
| 5.16.1. | Rudzupuķu sēklas | Centaurea cyanus L. sēklas | |
| 5.17.1. | Gurķu sēklas | Cucumis sativus L. sēklas | |
| 5.18.1. | Ciprešu sēklas | Cupressus L. sēklas | |
| 5.19.1. | Dateles | Phoenix dactylifera L. augļi. Tie var būt žāvēti | |
| 5.19.2. | Dateļpalmu sēklas | Dateļpalmu veselas sēklas | Kokšķiedra |
| 5.20.1. | Fenheļa sēklas | Foeniculum vulgare Mill. sēklas | |
| 5.21.1. | Vīģes | Ficus carica L. augļi. Tie var būt žāvēti | |
| 5.22.1. | Augļu kauliņi
   (19) | Produkts, kas sastāv no riekstu vai kauleņu iekšējām ēdamajām sēklām | |
| 5.22.2. | Augļu mīkstums
   (19) | Produkts, ko iegūst augļu sulas un augļu biezeņa ražošanas laikā. No produkta var būt atdalīts pektīns | Kokšķiedra |
| 5.22.3. | Augļu mīkstums, žāvēts
   (19) | Produkts, ko iegūst augļu sulas un augļu biezeņa ražošanas laikā un kas pēc tam tiek žāvēts. No produkta var būt atdalīts pektīns | Kokšķiedra |
| 5.23.1. | Kressalāti | Lepidium sativum L. sēklas | Kokšķiedra |
| 5.24.1. | Graudzāļu sēklas | Poaceae, Cyperaceae un Juncaceae dzimtas graudzāļu sēklas | |
| 5.25.1. | Vīnogu sēklas | No vīnogu mīkstuma atdalītas vitis L. sēklas, no kurām nav atdalīta eļļa | Koptauki
  Kokšķiedra |
| 5.25.2. | Ekstrahētas vīnogu sēklas | Produkts, ko iegūst, ekstrahējot eļļu no vīnogu sēklām | Kokšķiedra |
| 5.25.3. | Vīnogu mīkstums [vīnogu čagas] | Vīnogu mīkstums, kas ātri izžāvēts pēc alkohola ekstrahēšanas un no kura pēc iespējas ir atdalīti kātiņi un sēklas | Kokšķiedra |
| 5.25.4. | Vīnogu sēklu šķīdvielas | Produkts, ko iegūst no vīnogu sēklām pēc vīnogu sulas ražošanas. Tas satur galvenokārt ogļhidrātus. Tas var būt koncentrēts | Kokšķiedra |
| 5.26.1. | Lazdu rieksti | Veseli vai daiviņās sadalīti Corylus (L.) spp. augļi ar vai bez apvalka | |
| 5.26.2. | Lazdu riekstu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot lazdu riekstu kodolus | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 5.27.1. | Pektīns | Pektīnu iegūst, ekstrahējot ar ūdeni (dabīgo šķirņu) attiecīgo augu materiālu, parasti citrusaugļus vai ābolus. Izgulsnēšanai drīkst lietot tikai metanolu, etanolu un propān-2-olu. Var saturēt līdz 1 % metanola, etanola un propān-2-ola atsevišķi vai kombinācijā bezūdens vielā. Pektīns sastāv galvenokārt no daļēji metilesterificētas poligalakturonskābes un tās amonija, nātrija, kālija un kalcija sāļiem | |
| 5.28.1. | Perillas sēklas | Perilla frutescens L. sēklas un to malšanas produkti | |
| 5.29.1. | Pīniju rieksti | Pinus (L.) spp. sēklas | |
| 5.30.1. | Pistācijas | Pistacia vera L. augļi | |
| 5.31.1. | Ceļmallapu sēklas | Plantago (L.) spp. sēklas | |
| 5.32.1. | Redīsu sēklas | Raphanus sativus L. sēklas | |
| 5.33.1. | Spinātu sēklas | Spinacia oleracea L. sēklas | |
| 5.34.1. | Mārdadžu sēklas | Carduus marianus L. sēklas | |
| 5.35.1. | Tomātu mīkstums [tomātu čagas] | Produkts, ko iegūst, presējot tomātus Solanum lycopersicum L. tomātu sulas ražošanas laikā. Tas sastāv galvenokārt no tomātu mizām un sēklām | Kokšķiedra |
| 5.36.1. | Pelašķu sēklas | Achillea millefolium L. sēklas | |
| 5.37.1. | Aprikožu kodolu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot aprikožu kodolus (Prunus armeniaca L.). Var saturēt ciānūdeņražskābi | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 5.38.1. | Melnā kumīna rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot melnā kumīna sēklas (Bunium persicum L.) | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 5.39.1. | Gurķenes sēklu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot gurķenes sēklas (Borago officinalis L.) | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 5.40.1. | Naktssveces rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot naktssveces sēklas (Oenothera L.) | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 5.41.1. | Granātābolu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot granātābolu sēklas (Punica granatum L.) | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 5.42.1. | Valriekstu kodolu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot valriekstu kodolus (Juglans regia L.) | Kopproteīns
  Kokšķiedra |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligāti jānorāda

5.1.1.

Zīles

Parastā ozola Quercus robur L., klinšu ozola Quercus petraea (Matt.) Liebl., korķa ozola Quercus suber L. vai citu ozola sugu veseli augļi

5.1.2.

Izlobītas zīles

Produkts, ko iegūst, izlobot zīles

Kopproteīns

Kokšķiedra

5.2.1.

Mandeles

Veseli vai daiviņās sadalīti augļi Prunus dulcis ar vai bez apvalka

5.2.2.

Mandeļu apvalki

Mandeļu apvalki, ko iegūst no izlobītām mandeļu sēklām, tās atdalot no kodoliem un samaļot

Kokšķiedra

5.2.3.

Mandeļu kodolu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot mandeļu kodolus

Kopproteīns

Kokšķiedra

5.3.1.

Anīsa sēklas

Pimpinella anisum sēklas

5.4.1.

Žāvēts ābolu mīkstums; [žāvētas ābolu čagas]

Produkts, ko iegūst Malus domestica sulas vai sidra ražošanas laikā. Tas sastāv galvenokārt no žāvēta augļu mīkstuma un mizām. No produkta var būt atdalīts pektīns

Kokšķiedra

5.4.2.

Ābolu mīkstums, presēts; [ābolu čagas, presētas]

Mitrs produkts, ko iegūst ābolu sulas vai sidra ražošanas laikā. Tas sastāv galvenokārt no presēta augļu mīkstuma un mizām. No produkta var būt atdalīts pektīns

Kokšķiedra

5.4.3.

Ābolu melase

Produkts, ko iegūst pektīna ražošanā no ābolu mīkstuma. No produkta var būt atdalīts pektīns

Kopproteīns

Kokšķiedra

Kopeļļas un tauki, ja > 10 %

5.5.1.

Cukurbiešu sēklas

Sēklas, ko iegūst no cukurbietēm

5.6.1.

Griķi

Fagopyrum esculentum sēklas

5.6.2.

Griķu sēnalas un klijas

Produkts, ko iegūst griķu graudu malšanas procesā

Kokšķiedra

5.6.3.

Griķu atsijas

Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no izsijātiem griķiem. Tas sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļām un dažādām graudu daļām. Produkts nedrīkst saturēt vairāk nekā 10 % kokšķiedras

Kokšķiedra

Ciete

5.7.1.

Sarkano galviņkāpostu sēklas

Brassica oleracea var. capitata f. Rubra sēklas

5.8.1.

Kanāriju spulgzāles sēklas

Phalaris canariensis sēklas

5.9.1.

Ķimeņu sēklas

Carum carvi L. sēklas

5.12.1.

Smalcināti kastaņi

Produkts, ko iegūst kastaņu miltu ražošanā un kas sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļām un dažām kastaņu atliekām (Castanea spp.)

Kopproteīns

Kokšķiedra

5.13.1.

Citrusaugļu mīkstums

Produkts, ko iegūst, presējot citrusaugļus Citrus (L.) spp vai citrusu sulas ražošanas laikā. No produkta var būt atdalīts pektīns

Kokšķiedra

5.13.2.

Žāvēts citrusaugļu mīkstums

Produkts, ko iegūst, presējot citrusaugļus vai citrusu sulas ražošanas laikā, un kas pēc tam tiek žāvēts. No produkta var būt atdalīts pektīns

Kokšķiedra

5.14.1.

Sarkanā āboliņa sēklas

Trifolium pratense L. sēklas

5.14.2.

Baltā āboliņa sēklas

Trifolium repens L. sēklas

5.15.1.

Kafijas pupiņu apvalki

Produkts, ko iegūst no izlobītām Coffea auga sēklām

Kokšķiedra

5.16.1.

Rudzupuķu sēklas

Centaurea cyanus L. sēklas

5.17.1.

Gurķu sēklas

Cucumis sativus L. sēklas

5.18.1.

Ciprešu sēklas

Cupressus L. sēklas

5.19.1.

Dateles

Phoenix dactylifera L. augļi. Tie var būt žāvēti

5.19.2.

Dateļpalmu sēklas

Dateļpalmu veselas sēklas

Kokšķiedra

5.20.1.

Fenheļa sēklas

Foeniculum vulgare Mill. sēklas

5.21.1.

Vīģes

Ficus carica L. augļi. Tie var būt žāvēti

5.22.1.

Augļu kauliņi
   (19)

Produkts, kas sastāv no riekstu vai kauleņu iekšējām ēdamajām sēklām

5.22.2.

Augļu mīkstums
   (19)

Produkts, ko iegūst augļu sulas un augļu biezeņa ražošanas laikā. No produkta var būt atdalīts pektīns

Kokšķiedra

5.22.3.

Augļu mīkstums, žāvēts
   (19)

Produkts, ko iegūst augļu sulas un augļu biezeņa ražošanas laikā un kas pēc tam tiek žāvēts. No produkta var būt atdalīts pektīns

Kokšķiedra

5.23.1.

Kressalāti

Lepidium sativum L. sēklas

Kokšķiedra

5.24.1.

Graudzāļu sēklas

Poaceae, Cyperaceae un Juncaceae dzimtas graudzāļu sēklas

5.25.1.

Vīnogu sēklas

No vīnogu mīkstuma atdalītas vitis L. sēklas, no kurām nav atdalīta eļļa

Koptauki

Kokšķiedra

5.25.2.

Ekstrahētas vīnogu sēklas

Produkts, ko iegūst, ekstrahējot eļļu no vīnogu sēklām

Kokšķiedra

5.25.3.

Vīnogu mīkstums [vīnogu čagas]

Vīnogu mīkstums, kas ātri izžāvēts pēc alkohola ekstrahēšanas un no kura pēc iespējas ir atdalīti kātiņi un sēklas

Kokšķiedra

5.25.4.

Vīnogu sēklu šķīdvielas

Produkts, ko iegūst no vīnogu sēklām pēc vīnogu sulas ražošanas. Tas satur galvenokārt ogļhidrātus. Tas var būt koncentrēts

Kokšķiedra

5.26.1.

Lazdu rieksti

Veseli vai daiviņās sadalīti Corylus (L.) spp. augļi ar vai bez apvalka

5.26.2.

Lazdu riekstu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot lazdu riekstu kodolus

Kopproteīns

Kokšķiedra

5.27.1.

Pektīns

Pektīnu iegūst, ekstrahējot ar ūdeni (dabīgo šķirņu) attiecīgo augu materiālu, parasti citrusaugļus vai ābolus. Izgulsnēšanai drīkst lietot tikai metanolu, etanolu un propān-2-olu. Var saturēt līdz 1 % metanola, etanola un propān-2-ola atsevišķi vai kombinācijā bezūdens vielā. Pektīns sastāv galvenokārt no daļēji metilesterificētas poligalakturonskābes un tās amonija, nātrija, kālija un kalcija sāļiem

5.28.1.

Perillas sēklas

Perilla frutescens L. sēklas un to malšanas produkti

5.29.1.

Pīniju rieksti

Pinus (L.) spp. sēklas

5.30.1.

Pistācijas

Pistacia vera L. augļi

5.31.1.

Ceļmallapu sēklas

Plantago (L.) spp. sēklas

5.32.1.

Redīsu sēklas

Raphanus sativus L. sēklas

5.33.1.

Spinātu sēklas

Spinacia oleracea L. sēklas

5.34.1.

Mārdadžu sēklas

Carduus marianus L. sēklas

5.35.1.

Tomātu mīkstums [tomātu čagas]

Produkts, ko iegūst, presējot tomātus Solanum lycopersicum L. tomātu sulas ražošanas laikā. Tas sastāv galvenokārt no tomātu mizām un sēklām

Kokšķiedra

5.36.1.

Pelašķu sēklas

Achillea millefolium L. sēklas

5.37.1.

Aprikožu kodolu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot aprikožu kodolus (Prunus armeniaca L.). Var saturēt ciānūdeņražskābi

Kopproteīns

Kokšķiedra

5.38.1.

Melnā kumīna rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot melnā kumīna sēklas (Bunium persicum L.)

Kopproteīns

Kokšķiedra

5.39.1.

Gurķenes sēklu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot gurķenes sēklas (Borago officinalis L.)

Kopproteīns

Kokšķiedra

5.40.1.

Naktssveces rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot naktssveces sēklas (Oenothera L.)

Kopproteīns

Kokšķiedra

5.41.1.

Granātābolu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot granātābolu sēklas (Punica granatum L.)

Kopproteīns

Kokšķiedra

5.42.1.

Valriekstu kodolu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot valriekstu kodolus (Juglans regia L.)

Kopproteīns

Kokšķiedra

6.   Zāles lopbarība un rupjā lopbarība un no tās iegūti produkti

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligāti jānorāda |
| --- | --- | --- | --- |
| 6.1.1. | Lapu bietes | Beta spp. lapas | |
| 6.2.1. | Graudaugi
   (20) | Veseli graudaugi vai to daļas. Tie var būt žāvēti, svaigi vai uzglabāti silosā | |
| 6.3.1. | Salmi
   (20) | Labības salmi | |
| 6.3.2. | Salmi, apstrādāti
   (20)
   (21) | Produkts, ko iegūst, attiecīgi apstrādājot labības salmus | Nātrijs, ja apstrādē lietots NaOH |
| 6.4.1. | Āboliņa milti | Produkts, kas iegūts, sakaltējot un maļot āboliņu Trifolium ssp. Tas var saturēt līdz 20 % lucernas (Medicago sativa L. un Medicago var. Martyn) vai citas zāles lopbarības kultūras, kas ir sakaltēta un samalta vienlaikus ar āboliņu | Kopproteīns
  Kokšķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas |
| 6.5.1. | Zāles lopbarības milti
   (22)
  [
  zāles milti]
   (22); [zaļie milti]
   (22) | Produkts, ko iegūst, sakaltējot, samaļot, un atsevišķos gadījumos – sapresējot zāles lopbarības augus | Kopproteīns
  Kokšķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas |
| 6.6.1. | Uz lauka sakaltēta zāle [siens] | Jebkuras sugas zāle, kas sakaltēta uz lauka | HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas |
| 6.6.2. | Augstā temperatūrā sakaltēta zāle | Produkts, ko iegūst no zāles (visas sugas), kas ir mākslīgi sakaltēta (jebkādā veidā) | Kopproteīns
  Šķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas |
| 6.6.3. | Zāle, garšaugi, pākšaugi, [zaļbarība] | Svaigi, silosā uzglabāti vai sakaltēti laukaugi, kuru sastāvā ir zāle, pākšaugi vai garšaugi, ko parasti dēvē par skābbarību, skābsienu, sienu vai zaļbarību | HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas |
| 6.7.1. | Kaņepju milti | Milti, ko iegūst, maļot sakaltētas Cannabis sativa L. lapas | Kopproteīns |
| 6.7.2. | Kaņepju šķiedras | Produkts, ko iegūst, pārstrādājot zaļas, žāvētas un šķiedrainas kaņepes | |
| 6.8.1. | Cūku pupu salmi | Salmi, ko iegūst no cūku pupām | |
| 6.9.1. | Eļļas linu salmi | Eļļas linu (Linum usitatissimum L.) salmi | |
| 6.10.1. | Lucerna [sējas lucerna] | Medicago sativa L. un Medicago var. Martyn augi un to daļas | HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas |
| 6.10.2. | Lucerna, uz lauka sakaltēta; [sējas lucerna, uz lauka sakaltēta] | Lucerna, uz lauka žāvēta | HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas |
| 6.10.3. | Lucerna, augstā temperatūrā sakaltēta; [sējas lucerna, augstā temperatūrā sakaltēta] | Mākslīgi sakaltēta lucerna jebkurā veidā | Kopproteīns
  Kokšķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas |
| 6.10.4. | Lucerna, ekstrudēta; [sējas lucerna, ekstrudēta] | Ekstrudētas sējas lucernas granulas | |
| 6.10.5. | Lucernas milti
   (23); [sējas lucernas milti]
   (23) | Produkts, ko iegūst, sakaltējot un samaļot lucernu. Tas var saturēt līdz 20 % āboliņa vai citas zāles lopbarības kultūras, kas ir sakaltēta un samalta vienlaicīgi ar lucernu | Kopproteīns
  Kokšķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas |
| 6.10.6. | Lucernas atspiedas; [sējas lucernas atspiedas] | Kaltēts produkts, ko iegūst, izspiežot sulu no lucernas | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 6.10.7. | Lucernas proteīna koncentrāts; [sējas lucernas proteīna koncentrāts] | Produkts, ko iegūst, mākslīgi izžāvējot lucernas izspiestās sulas daļas, un kas ir centrifugēts un termiski apstrādāts, lai nogulsnētu proteīnus | Kopproteīns
  Karotīns |
| 6.10.8. | Lucernas šķīdvielas | Produkts, ko iegūst, ekstrahējot proteīnus no lucernas sulas. Tas var būt žāvēts | Kopproteīns |
| 6.11.1. | Kukurūzas skābbarība | Zea mays L. ssp. mays augi vai daļas, kas uzglabātas silosā | |
| 6.12.1. | Zirņu salmi | Pisum spp. salmi | |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligāti jānorāda

6.1.1.

Lapu bietes

Beta spp. lapas

6.2.1.

Graudaugi
   (20)

Veseli graudaugi vai to daļas. Tie var būt žāvēti, svaigi vai uzglabāti silosā

6.3.1.

Salmi
   (20)

Labības salmi

6.3.2.

Salmi, apstrādāti
   (20)
   (21)

Produkts, ko iegūst, attiecīgi apstrādājot labības salmus

Nātrijs, ja apstrādē lietots NaOH

6.4.1.

Āboliņa milti

Produkts, kas iegūts, sakaltējot un maļot āboliņu Trifolium ssp. Tas var saturēt līdz 20 % lucernas (Medicago sativa L. un Medicago var. Martyn) vai citas zāles lopbarības kultūras, kas ir sakaltēta un samalta vienlaikus ar āboliņu

Kopproteīns

Kokšķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas

6.5.1.

Zāles lopbarības milti
   (22)
  [
  zāles milti]
   (22); [zaļie milti]
   (22)

Produkts, ko iegūst, sakaltējot, samaļot, un atsevišķos gadījumos – sapresējot zāles lopbarības augus

Kopproteīns

Kokšķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas

6.6.1.

Uz lauka sakaltēta zāle [siens]

Jebkuras sugas zāle, kas sakaltēta uz lauka

HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas

6.6.2.

Augstā temperatūrā sakaltēta zāle

Produkts, ko iegūst no zāles (visas sugas), kas ir mākslīgi sakaltēta (jebkādā veidā)

Kopproteīns

Šķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas

6.6.3.

Zāle, garšaugi, pākšaugi, [zaļbarība]

Svaigi, silosā uzglabāti vai sakaltēti laukaugi, kuru sastāvā ir zāle, pākšaugi vai garšaugi, ko parasti dēvē par skābbarību, skābsienu, sienu vai zaļbarību

HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas

6.7.1.

Kaņepju milti

Milti, ko iegūst, maļot sakaltētas Cannabis sativa L. lapas

Kopproteīns

6.7.2.

Kaņepju šķiedras

Produkts, ko iegūst, pārstrādājot zaļas, žāvētas un šķiedrainas kaņepes

6.8.1.

Cūku pupu salmi

Salmi, ko iegūst no cūku pupām

6.9.1.

Eļļas linu salmi

Eļļas linu (Linum usitatissimum L.) salmi

6.10.1.

Lucerna [sējas lucerna]

Medicago sativa L. un Medicago var. Martyn augi un to daļas

HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas

6.10.2.

Lucerna, uz lauka sakaltēta; [sējas lucerna, uz lauka sakaltēta]

Lucerna, uz lauka žāvēta

HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas

6.10.3.

Lucerna, augstā temperatūrā sakaltēta; [sējas lucerna, augstā temperatūrā sakaltēta]

Mākslīgi sakaltēta lucerna jebkurā veidā

Kopproteīns

Kokšķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas

6.10.4.

Lucerna, ekstrudēta; [sējas lucerna, ekstrudēta]

Ekstrudētas sējas lucernas granulas

6.10.5.

Lucernas milti
   (23); [sējas lucernas milti]
   (23)

Produkts, ko iegūst, sakaltējot un samaļot lucernu. Tas var saturēt līdz 20 % āboliņa vai citas zāles lopbarības kultūras, kas ir sakaltēta un samalta vienlaicīgi ar lucernu

Kopproteīns

Kokšķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas

6.10.6.

Lucernas atspiedas; [sējas lucernas atspiedas]

Kaltēts produkts, ko iegūst, izspiežot sulu no lucernas

Kopproteīns

Kokšķiedra

6.10.7.

Lucernas proteīna koncentrāts; [sējas lucernas proteīna koncentrāts]

Produkts, ko iegūst, mākslīgi izžāvējot lucernas izspiestās sulas daļas, un kas ir centrifugēts un termiski apstrādāts, lai nogulsnētu proteīnus

Kopproteīns

Karotīns

6.10.8.

Lucernas šķīdvielas

Produkts, ko iegūst, ekstrahējot proteīnus no lucernas sulas. Tas var būt žāvēts

Kopproteīns

6.11.1.

Kukurūzas skābbarība

Zea mays L. ssp. mays augi vai daļas, kas uzglabātas silosā

6.12.1.

Zirņu salmi

Pisum spp. salmi

7.   Citi augi, aļģes un no tiem iegūti produkti

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligāti jānorāda |
| --- | --- | --- | --- |
| 7.1.1. | Aļģes
   (24) | Dzīvas vai pārstrādātas aļģes, tostarp svaigas, atdzesētas vai saldētas aļģes. Var saturēt līdz 0,1 % pretputošanas aģentu | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni |
| 7.1.2. | Žāvētas aļģes
   (24) | Produkts, ko iegūst, žāvējot aļģes. Šis produkts var būt mazgāts, lai samazinātu joda saturu. Var saturēt līdz 0,1 % pretputošanas aģentu | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni |
| 7.1.3. | Aļģu milti
   (24); | Aļģu eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot aļģes. Var saturēt līdz 0,1 % pretputošanas aģentu | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni |
| 7.1.4. | Aļģu eļļa
   (24) | Aļģu eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot aļģes. Var saturēt līdz 0,1 % pretputošanas aģentu | Koptauki
  Mitrums, ja > 1 % |
| 7.1.5. | Aļģu ekstrakts
   (24); [Aļģu pārtveices produkts]
   (24) | Ūdeni saturošs vai alkoholisks aļģu ekstrakts, kas satur galvenokārt ogļhidrātus. Var saturēt līdz 0,1 % pretputošanas aģentu | |
| 7.2.6. | Jūraszāļu milti | Produkts, ko iegūst, žāvējot un sasmalcinot lielaļģes, jo īpaši brūnās jūraszāles. Šis produkts var būt mazgāts, lai samazinātu joda saturu. Var saturēt līdz 0,1 % pretputošanas aģentu | Koppelni |
| 7.3.1. | Mizas
   (25) | Tīrītas un žāvētas koku vai krūmu mizas | Kokšķiedra |
| 7.4.1. | Ziedi
   (25), kaltēti | Uzturā lietojamu augu sakaltētu ziedu visas daļas un to sastāvdaļas | Kokšķiedra |
| 7.5.1. | Kaltēti brokoļi | Produkts, ko iegūst, sakaltējot Brassica oleracea L. augus, kas pirms tam ir nomazgāti, sasmalcināti (griešana, pārslošana utt.) un no kuriem atdalīts ūdens | |
| 7.6.1 | (Cukur)niedru melase | Sīrupveida produkts, ko iegūst, ražojot vai rafinējot cukuru no Saccharum L. Var saturēt līdz 0,5 % pretputošanas aģentu. Var saturēt līdz 0,5 % pretplāvas aģentu. Var saturēt līdz 3,5 % sulfāta. Var saturēt līdz 0,25 % sulfīta | Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze
  Mitrums, ja > 30 % |
| 7.6.2. | (Cukur)niedres Melase, daļēji atcukurota | Produkts, ko iegūst, ar ūdens palīdzību ekstrahējot saharozi no cukurniedru melases | Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze
  Mitrums, ja > 28 % |
| 7.6.3. | (Niedru)cukurs [saharoze] | Cukurs, kas ekstrahēts no cukurniedrēm, izmantojot ūdeni | Saharoze |
| 7.6.4. | Cukurniedru rauši | Produkts, ko iegūst, ar ūdens palīdzību ekstrahējot cukuru no cukurniedrēm. Tas sastāv galvenokārt no šķiedras | Kokšķiedra |
| 7.7.1. | Kaltētas lapas
   (25) | Uzturā lietojamu augu žāvētas lapas un to daļas | Kokšķiedra |
| 7.8.1. | Lignoceluloze
   (25) | Produkts, ko iegūst, mehāniski pārstrādājot neapstrādātu, dabiski kaltētu koksni, un kas sastāv galvenokārt no lignocelulozes | Kokšķiedra |
| 7.9.1. | Lakricas saknes | Glycyrrhiza L. saknes | |
| 7.10.1. | Piparmētra | Produkts, ko iegūst, sakaltējot augus Mentha apicata, Mentha piperita vai Mentha viridis (L.) virszemes daļas, neatkarīgi no to sagatavošanas veida | |
| 7.11.1. | Spināti, kaltēti | Produkts, ko iegūst, sakaltējot augu Spinacia oleracea L., neatkarīgi no tā sagatavošanas veida | |
| 7.12.1. | Mojave yucca | Pulverizēts augs Yucca schidigera Roezl. | Kokšķiedra |
| 7.13.1. | Ogleklis; [kokogles] | Produkts, ko iegūst, karbonizējot organiskos augu materiālus | Kokšķiedra |
| 7.14.1. | Koksne
   (25) | Ķīmiski neapstrādāta nobriedusi koksne vai koksnes šķiedras | Kokšķiedra |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligāti jānorāda

7.1.1.

Aļģes
   (24)

Dzīvas vai pārstrādātas aļģes, tostarp svaigas, atdzesētas vai saldētas aļģes. Var saturēt līdz 0,1 % pretputošanas aģentu

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni

7.1.2.

Žāvētas aļģes
   (24)

Produkts, ko iegūst, žāvējot aļģes. Šis produkts var būt mazgāts, lai samazinātu joda saturu. Var saturēt līdz 0,1 % pretputošanas aģentu

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni

7.1.3.

Aļģu milti
   (24);

Aļģu eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot aļģes. Var saturēt līdz 0,1 % pretputošanas aģentu

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni

7.1.4.

Aļģu eļļa
   (24)

Aļģu eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot aļģes. Var saturēt līdz 0,1 % pretputošanas aģentu

Koptauki

Mitrums, ja > 1 %

7.1.5.

Aļģu ekstrakts
   (24); [Aļģu pārtveices produkts]
   (24)

Ūdeni saturošs vai alkoholisks aļģu ekstrakts, kas satur galvenokārt ogļhidrātus. Var saturēt līdz 0,1 % pretputošanas aģentu

7.2.6.

Jūraszāļu milti

Produkts, ko iegūst, žāvējot un sasmalcinot lielaļģes, jo īpaši brūnās jūraszāles. Šis produkts var būt mazgāts, lai samazinātu joda saturu. Var saturēt līdz 0,1 % pretputošanas aģentu

Koppelni

7.3.1.

Mizas
   (25)

Tīrītas un žāvētas koku vai krūmu mizas

Kokšķiedra

7.4.1.

Ziedi
   (25), kaltēti

Uzturā lietojamu augu sakaltētu ziedu visas daļas un to sastāvdaļas

Kokšķiedra

7.5.1.

Kaltēti brokoļi

Produkts, ko iegūst, sakaltējot Brassica oleracea L. augus, kas pirms tam ir nomazgāti, sasmalcināti (griešana, pārslošana utt.) un no kuriem atdalīts ūdens

7.6.1

(Cukur)niedru melase

Sīrupveida produkts, ko iegūst, ražojot vai rafinējot cukuru no Saccharum L. Var saturēt līdz 0,5 % pretputošanas aģentu. Var saturēt līdz 0,5 % pretplāvas aģentu. Var saturēt līdz 3,5 % sulfāta. Var saturēt līdz 0,25 % sulfīta

Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze

Mitrums, ja > 30 %

7.6.2.

(Cukur)niedres Melase, daļēji atcukurota

Produkts, ko iegūst, ar ūdens palīdzību ekstrahējot saharozi no cukurniedru melases

Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze

Mitrums, ja > 28 %

7.6.3.

(Niedru)cukurs [saharoze]

Cukurs, kas ekstrahēts no cukurniedrēm, izmantojot ūdeni

Saharoze

7.6.4.

Cukurniedru rauši

Produkts, ko iegūst, ar ūdens palīdzību ekstrahējot cukuru no cukurniedrēm. Tas sastāv galvenokārt no šķiedras

Kokšķiedra

7.7.1.

Kaltētas lapas
   (25)

Uzturā lietojamu augu žāvētas lapas un to daļas

Kokšķiedra

7.8.1.

Lignoceluloze
   (25)

Produkts, ko iegūst, mehāniski pārstrādājot neapstrādātu, dabiski kaltētu koksni, un kas sastāv galvenokārt no lignocelulozes

Kokšķiedra

7.9.1.

Lakricas saknes

Glycyrrhiza L. saknes

7.10.1.

Piparmētra

Produkts, ko iegūst, sakaltējot augus Mentha apicata, Mentha piperita vai Mentha viridis (L.) virszemes daļas, neatkarīgi no to sagatavošanas veida

7.11.1.

Spināti, kaltēti

Produkts, ko iegūst, sakaltējot augu Spinacia oleracea L., neatkarīgi no tā sagatavošanas veida

7.12.1.

Mojave yucca

Pulverizēts augs Yucca schidigera Roezl.

Kokšķiedra

7.13.1.

Ogleklis; [kokogles]

Produkts, ko iegūst, karbonizējot organiskos augu materiālus

Kokšķiedra

7.14.1.

Koksne
   (25)

Ķīmiski neapstrādāta nobriedusi koksne vai koksnes šķiedras

Kokšķiedra

8.   Piena produkti un no tiem iegūti produkti

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligāti jānorāda |
| --- | --- | --- | --- |
| 8.1.1. | Sviests un sviesta produkti | Sviests un produkti, kas iegūti sviesta ražošanas vai pārstrādes procesā (piemēram, sviesta serums), ja nav minēti atsevišķi | Kopproteīns
  Koptauki
  Laktoze
  Mitrums, ja > 6 % |
| 8.2.1. | Paniņas, paniņu pulveris
   (26) | Produkts, ko iegūst, kuļot sviestu no krējuma, vai līdzīgos procesos.
  Var izmantot koncentrēšanu un/vai žāvēšanu.
  Ja īpaši pagatavoti kā barība, var saturēt:






  — | līdz 0,5 % fosfātu, piemēram, polifosfātus (piemēram, nātrija heksametafosfāts), difosfātus (piemēram, tetranātrija pirofosfāts), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā, |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligāti jānorāda

8.1.1.

Sviests un sviesta produkti

Sviests un produkti, kas iegūti sviesta ražošanas vai pārstrādes procesā (piemēram, sviesta serums), ja nav minēti atsevišķi

Kopproteīns

Koptauki

Laktoze

Mitrums, ja > 6 %

8.2.1.

Paniņas, paniņu pulveris
   (26)

Produkts, ko iegūst, kuļot sviestu no krējuma, vai līdzīgos procesos.

Var izmantot koncentrēšanu un/vai žāvēšanu.

Ja īpaši pagatavoti kā barība, var saturēt:

—

līdz 0,5 % fosfātu, piemēram, polifosfātus (piemēram, nātrija heksametafosfāts), difosfātus (piemēram, tetranātrija pirofosfāts), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā,

| — | līdz 0,3 % skābju, piemēram, organiskās skābes: citronskābe, skudrskābe, propionskābe; neorganiskās skābes: sērskābe, sālsskābe, fosforskābe, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai, |
| --- | --- |

—

līdz 0,3 % skābju, piemēram, organiskās skābes: citronskābe, skudrskābe, propionskābe; neorganiskās skābes: sērskābe, sālsskābe, fosforskābe, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai,

| — | līdz 0,5 % sārmu, piemēram, nātrijs, kālijs, kalcijs, magnija hidroksīds, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai, |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % sārmu, piemēram, nātrijs, kālijs, kalcijs, magnija hidroksīds, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai,

| — | līdz 2 % nesējvielu, piemēram, silīcija dioksīds, pentanātrija trifosfāts, trikalcija fosfāts, ko izmanto pulvera plūstamības uzlabošanai, |
| --- | --- |

—

līdz 2 % nesējvielu, piemēram, silīcija dioksīds, pentanātrija trifosfāts, trikalcija fosfāts, ko izmanto pulvera plūstamības uzlabošanai,

| — | līdz 0,4 % emulgatora lecitīna |
| --- | --- |

—

līdz 0,4 % emulgatora lecitīna

Kopproteīns

Koptauki

Laktoze

Mitrums, ja > 6 %

8.3.1.

Kazeīns

Produkts, ko iegūst, žāvējot no vājpiena vai paniņām ar skābēm vai himozīnu

Kopproteīns

Mitrums, ja > 10 %

8.4.1.

Kazeināts

Produkts, ko iegūst no biezpiena vai kazeīna, izmantojot neitralizējošas vielas un žāvēšanu

Kopproteīns

Mitrums, ja > 10 %

8.5.1.

Siers un siera produkti

Siers un produkti, kas iegūti no siera un no produktiem uz piena bāzes

Kopproteīns

Koptauki

8.6.1.

Jaunpiens/jaunpiena pulveris

Zīdītāju dzīvnieku piena dziedzeru sekrēts laikā līdz piecām dienām pēc atnešanās. Var veikt koncentrēšanu un/vai žāvēšanu

Kopproteīns

8.7.1.

Piena pārstrādes blakusprodukti

Piena pārstrādes procesu blakusprodukti (ieskaitot, bet ne tikai: piena pārstrādes izejvielu atlikumi, centrifūgu vai separatoru nosēdumi, pienu saturoši ūdeņi, piena minerālvielas).

Ja īpaši pagatavoti kā barība, var saturēt:

| — | līdz 0,5 % fosfātu, piemēram, polifosfātus (piemēram, nātrija heksametafosfāts), difosfātus (piemēram, tetranātrija pirofosfāts), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā, |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % fosfātu, piemēram, polifosfātus (piemēram, nātrija heksametafosfāts), difosfātus (piemēram, tetranātrija pirofosfāts), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā,

| — | līdz 0,3 % skābju, piemēram, organiskās skābes: citronskābe, skudrskābe, propionskābe; neorganiskās skābes: sērskābe, sālsskābe, fosforskābe, ko daudzos pārsstrādes procesos izmanto pH regulācijai, |
| --- | --- |

—

līdz 0,3 % skābju, piemēram, organiskās skābes: citronskābe, skudrskābe, propionskābe; neorganiskās skābes: sērskābe, sālsskābe, fosforskābe, ko daudzos pārsstrādes procesos izmanto pH regulācijai,

| — | līdz 0,5 % sārmu, piemēram, nātrijs, kālijs, kalcijs, magnija hidroksīds, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai, |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % sārmu, piemēram, nātrijs, kālijs, kalcijs, magnija hidroksīds, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai,

| — | līdz 2 % nesējvielu, piemēram, silīcija dioksīds, pentanātrija trifosfāts, trikalcija fosfāts, ko izmanto pulvera plūstamības uzlabošanai, |
| --- | --- |

—

līdz 2 % nesējvielu, piemēram, silīcija dioksīds, pentanātrija trifosfāts, trikalcija fosfāts, ko izmanto pulvera plūstamības uzlabošanai,

| — | līdz 0,4 % emulgatora lecitīna |
| --- | --- |

—

līdz 0,4 % emulgatora lecitīna

Mitrums

Kopproteīns

Koptauki

Kopā cukuri

8.8.1.

Fermentēta piena produkti

Produkti, kas iegūti piena fermentācijā (piemēram, jogurts u. c.)

Kopproteīns

Koptauki

8.9.1.

Laktoze

Cukurs, ko iegūst no piena vai sūkalām ar attīrīšanu un žāvēšanu

Laktoze

Mitrums, ja > 5 %

8.10.1.

Piens/piena pulveris
   (26)

Piena dziedzeru normālas darbības sekrēts no vienas vai vairākām slaukšanas reizēm. Var izmantot koncentrēšanu un/vai žāvēšanu

Kopproteīns

Koptauki

Mitrums, ja > 5 %

8.11.1.

Vājpiens/vājpiena pulveris
   (26)

Piens, kura tauku saturs samazināts ar separēšanu

Var izmantot koncentrēšanu un/vai žāvēšanu

Kopproteīns

Mitrums, ja > 5 %

8.12.1.

Piena tauki

Produkts, ko iegūst, krejojot pienu

Koptauki

8.13.1.

Piena olbaltumvielu pulveris

Produkts, ko iegūst, žāvējot ar ķīmiskām vai fizikālām metodēm no piena izdalītas olbaltumvielas

Kopproteīns

Mitrums, ja > 8 %

8.14.1.

Kondensēts un ietvaicēts piens un to produkti

Kondensēts un ietvaicēts piens un produkti, kas rodas šo produktu ražošanas vai pārstrādes procesā

Kopproteīns

Koptauki

Mitrums, ja > 5 %

8.15.1.

Piena permeāts/piena permeāta pulveris
   (26)

Produkts, ko iegūst piena ultrafiltrācijas, nanofiltrācijas vai mikrofiltrācijas procesā (kas iziet cauri membrānai) un no kura var būt daļēji izdalīta laktoze.

Var izmantot apgriezto osmozi un koncentrēšanu, un/vai žāvēšanu

Koppelni

Kopproteīns

Laktoze

Mitrums, ja > 8 %

8.16.1.

Piena retentāts/piena retentāta pulveris
   (26)

Produkts, ko iegūst piena ultrafiltrācijas, nanofiltrācijas vai mikrofiltrācijas procesā (ko aiztur membrāna).

Var izmantot koncentrēšanu un/vai žāvēšanu

Kopproteīns

Koppelni

Laktoze

Mitrums, ja > 8 %

8.17.1.

Sūkalas/sūkalu pulveris
   (26)

Siera, biezpiena vai kazeīna ražošanas vai tiem līdzīgu procesu produkts.

Var izmantot koncentrēšanu un/vai žāvēšanu.

Ja īpaši pagatavoti kā barība, var saturēt:

| — | līdz 0,5 % fosfātu, piemēram, polifosfātus (piemēram, nātrija heksametafosfāts), difosfātus (piemēram, tetranātrija pirofosfāts), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā, |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % fosfātu, piemēram, polifosfātus (piemēram, nātrija heksametafosfāts), difosfātus (piemēram, tetranātrija pirofosfāts), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā,

| — | līdz 0,3 % skābju, piemēram, organiskās skābes: citronskābe, skudrskābe, propionskābe; neorganiskās skābes: sērskābe, sālsskābe, fosforskābe, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai, |
| --- | --- |

—

līdz 0,3 % skābju, piemēram, organiskās skābes: citronskābe, skudrskābe, propionskābe; neorganiskās skābes: sērskābe, sālsskābe, fosforskābe, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai,

| — | līdz 0,5 % sārmu, piemēram, nātrijs, kālijs, kalcijs, magnija hidroksīds, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai, |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % sārmu, piemēram, nātrijs, kālijs, kalcijs, magnija hidroksīds, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai,

| — | līdz 2 % nesējvielu, piemēram, silīcija dioksīds, pentanātrija trifosfāts, trikalcija fosfāts, ko izmanto pulvera plūstamības uzlabošanai, |
| --- | --- |

—

līdz 2 % nesējvielu, piemēram, silīcija dioksīds, pentanātrija trifosfāts, trikalcija fosfāts, ko izmanto pulvera plūstamības uzlabošanai,

| — | līdz 0,4 % emulgatora lecitīna |
| --- | --- |

—

līdz 0,4 % emulgatora lecitīna

Kopproteīns

Laktoze

Mitrums, ja > 8 %

Koppelni

8.18.1.

Bezlaktozes sūkalas/bezlaktozes sūkalu pulveris
   (26)

Sūkalas, no kurām daļēji izdalīta laktoze.

Var izmantot koncentrēšanu un/vai žāvēšanu.

Ja īpaši pagatavoti kā barība, var saturēt:

| — | līdz 0,5 % fosfātu, piemēram, polifosfātus (piemēram, nātrija heksametafosfāts), difosfātus (piemēram, tetranātrija pirofosfāts), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā, |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % fosfātu, piemēram, polifosfātus (piemēram, nātrija heksametafosfāts), difosfātus (piemēram, tetranātrija pirofosfāts), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā,

| — | līdz 0,3 % skābju, piemēram, organiskās skābes: citronskābe, skudrskābe, propionskābe; neorganiskās skābes: sērskābe, sālsskābe, fosforskābe, ko daudzos pārsstrādes procesos izmanto pH regulācijai, |
| --- | --- |

—

līdz 0,3 % skābju, piemēram, organiskās skābes: citronskābe, skudrskābe, propionskābe; neorganiskās skābes: sērskābe, sālsskābe, fosforskābe, ko daudzos pārsstrādes procesos izmanto pH regulācijai,

| — | līdz 0,5 % sārmu, piemēram, nātrijs, kālijs, kalcijs, magnija hidroksīds, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai, |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % sārmu, piemēram, nātrijs, kālijs, kalcijs, magnija hidroksīds, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai,

| — | līdz 2 % nesējvielu, piemēram, silīcija dioksīds, pentanātrija trifosfāts, trikalcija fosfāts, ko izmanto pulvera plūstamības uzlabošanai, |
| --- | --- |

—

līdz 2 % nesējvielu, piemēram, silīcija dioksīds, pentanātrija trifosfāts, trikalcija fosfāts, ko izmanto pulvera plūstamības uzlabošanai,

| — | līdz 0,4 % emulgatora lecitīna |
| --- | --- |

—

līdz 0,4 % emulgatora lecitīna

Kopproteīns

Laktoze

Mitrums, ja > 8 %

Koppelni

8.19.1.

Sūkalu proteīns/sūkalu proteīna pulveris
   (26)

Produkts, kas iegūts, žāvējot ar ķīmiskām vai fizikālām metodēm no piena sūkalām izdalītas olbaltumvielas. Var izmantot koncentrēšanu un/vai žāvēšanu.

Ja īpaši pagatavoti kā barība, var saturēt:

| — | līdz 0,5 % fosfātu, piemēram, polifosfātus (piemēram, nātrija heksametafosfāts), difosfātus (piemēram, tetranātrija pirofosfāts), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā, |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % fosfātu, piemēram, polifosfātus (piemēram, nātrija heksametafosfāts), difosfātus (piemēram, tetranātrija pirofosfāts), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā,

| — | līdz 0,3 % skābju, piemēram, organiskās skābes: citronskābe, skudrskābe, propionskābe; neorganiskās skābes: sērskābe, sālsskābe, fosforskābe, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai, |
| --- | --- |

—

līdz 0,3 % skābju, piemēram, organiskās skābes: citronskābe, skudrskābe, propionskābe; neorganiskās skābes: sērskābe, sālsskābe, fosforskābe, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai,

| — | līdz 0,5 % sārmu, piemēram, nātrijs, kālijs, kalcijs, magnija hidroksīds, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai, |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % sārmu, piemēram, nātrijs, kālijs, kalcijs, magnija hidroksīds, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai,

| — | līdz 2 % nesējvielu, piemēram, silīcija dioksīds, pentanātrija trifosfāts, trikalcija fosfāts, ko izmanto pulvera plūstamības uzlabošanai, |
| --- | --- |

—

līdz 2 % nesējvielu, piemēram, silīcija dioksīds, pentanātrija trifosfāts, trikalcija fosfāts, ko izmanto pulvera plūstamības uzlabošanai,

| — | līdz 0,4 % emulgatora lecitīna |
| --- | --- |

—

līdz 0,4 % emulgatora lecitīna

Kopproteīns

Mitrums, ja > 8 %

8.20.1.

Demineralizētas bezlaktozes sūkalas/demineralizētu bezlaktozes sūkalu pulveris
   (26)

Sūkalas, no kurām daļēji izdalīta laktoze un minerālvielas.

Var izmantot koncentrēšanu un/vai žāvēšanu.

Ja īpaši pagatavoti kā barība, var saturēt:

| — | līdz 0,5 % fosfātu, piemēram, polifosfātus (piemēram, nātrija heksametafosfāts), difosfātus (piemēram, tetranātrija pirofosfāts), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā, |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % fosfātu, piemēram, polifosfātus (piemēram, nātrija heksametafosfāts), difosfātus (piemēram, tetranātrija pirofosfāts), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā,

| — | līdz 0,3 % skābju, piemēram, organiskās skābes: citronskābe, skudrskābe, propionskābe; neorganiskās skābes: sērskābe, sālsskābe, fosforskābe, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai, |
| --- | --- |

—

līdz 0,3 % skābju, piemēram, organiskās skābes: citronskābe, skudrskābe, propionskābe; neorganiskās skābes: sērskābe, sālsskābe, fosforskābe, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai,

| — | līdz 0,5 % sārmu, piemēram, nātrijs, kālijs, kalcijs, magnija hidroksīds, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai, |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % sārmu, piemēram, nātrijs, kālijs, kalcijs, magnija hidroksīds, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai,

| — | līdz 2 % nesējvielu, piemēram, silīcija dioksīds, pentanātrija trifosfāts, trikalcija fosfāts, ko izmanto pulvera plūstamības uzlabošanai, |
| --- | --- |

—

līdz 2 % nesējvielu, piemēram, silīcija dioksīds, pentanātrija trifosfāts, trikalcija fosfāts, ko izmanto pulvera plūstamības uzlabošanai,

| — | līdz 0,4 % emulgatora lecitīna |
| --- | --- |

—

līdz 0,4 % emulgatora lecitīna

Kopproteīns

Laktoze

Koppelni

Mitrums, ja > 8 %

8.21.1.

Sūkalu permeāts/sūkalu permeāta pulveris
   (26)

Produkts, ko iegūst piena sūkalu ultrafiltrācijas, nanofiltrācijas vai mikrofiltrācijas procesā (kas iziet cauri membrānai), un no kura var būt daļēji izdalīta laktoze. Var izmantot apgriezto osmozi un koncentrēšanu, un/vai žāvēšanu.

Ja īpaši pagatavoti kā barība, var saturēt:

| — | līdz 0,5 % fosfātu, piemēram, polifosfātus (piemēram, nātrija heksametafosfāts), difosfātus (piemēram, tetranātrija pirofosfāts), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā, |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % fosfātu, piemēram, polifosfātus (piemēram, nātrija heksametafosfāts), difosfātus (piemēram, tetranātrija pirofosfāts), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā,

| — | līdz 0,3 % skābju, piemēram, organiskās skābes: citronskābe, skudrskābe, propionskābe; neorganiskās skābes: sērskābe, sālsskābe, fosforskābe, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai, |
| --- | --- |

—

līdz 0,3 % skābju, piemēram, organiskās skābes: citronskābe, skudrskābe, propionskābe; neorganiskās skābes: sērskābe, sālsskābe, fosforskābe, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai,

| — | līdz 0,5 % sārmu, piemēram, nātrijs, kālijs, kalcijs, magnija hidroksīds, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai, |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % sārmu, piemēram, nātrijs, kālijs, kalcijs, magnija hidroksīds, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai,

| — | līdz 2 % nesējvielu, piemēram, silīcija dioksīds, pentanātrija trifosfāts, trikalcija fosfāts, ko izmanto pulvera plūstamības uzlabošanai, |
| --- | --- |

—

līdz 2 % nesējvielu, piemēram, silīcija dioksīds, pentanātrija trifosfāts, trikalcija fosfāts, ko izmanto pulvera plūstamības uzlabošanai,

| — | līdz 0,4 % emulgatora lecitīna |
| --- | --- |

—

līdz 0,4 % emulgatora lecitīna

Koppelni

Kopproteīns

Laktoze

Mitrums, ja > 8 %

8.22.1.

Sūkalu retentāts/sūkalu retentāta pulveris
   (26)

Produkts, ko iegūst piena sūkalu ultrafiltrācijas, nanofiltrācijas vai mikrofiltrācijas procesā (ko aiztur membrāna).

Var izmantot koncentrēšanu un/vai žāvēšanu.

Ja īpaši pagatavoti kā barība, var saturēt:

| — | līdz 0,5 % fosfātu, piemēram, polifosfātus (piemēram, nātrija heksametafosfāts), difosfātus (piemēram, tetranātrija pirofosfāts), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā, |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % fosfātu, piemēram, polifosfātus (piemēram, nātrija heksametafosfāts), difosfātus (piemēram, tetranātrija pirofosfāts), ko izmanto viskozitātes samazināšanai un proteīna stabilizēšanai pārstrādes laikā,

| — | līdz 0,3 % skābju, piemēram, organiskās skābes: citronskābe, skudrskābe, propionskābe; neorganiskās skābes: sērskābe, sālsskābe, fosforskābe, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai, |
| --- | --- |

—

līdz 0,3 % skābju, piemēram, organiskās skābes: citronskābe, skudrskābe, propionskābe; neorganiskās skābes: sērskābe, sālsskābe, fosforskābe, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai,

| — | līdz 0,5 % sārmu, piemēram, nātrijs, kālijs, kalcijs, magnija hidroksīds, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai, |
| --- | --- |

—

līdz 0,5 % sārmu, piemēram, nātrijs, kālijs, kalcijs, magnija hidroksīds, ko daudzos pārstrādes procesos izmanto pH regulācijai,

| — | līdz 2 % nesējvielu, piemēram, silīcija dioksīds, pentanātrija trifosfāts, trikalcija fosfāts, ko izmanto pulvera plūstamības uzlabošanai, |
| --- | --- |

—

līdz 2 % nesējvielu, piemēram, silīcija dioksīds, pentanātrija trifosfāts, trikalcija fosfāts, ko izmanto pulvera plūstamības uzlabošanai,

| — | līdz 0,4 % emulgatora lecitīna |
| --- | --- |

—

līdz 0,4 % emulgatora lecitīna

Kopproteīns

Koppelni

Laktoze

Mitrums, ja > 8 %

9.   Sauszemes dzīvnieku produkti un no tiem iegūti produkti

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligāti jānorāda |
| --- | --- | --- | --- |
| 9.1.1. | Dzīvnieku blakusprodukti
   (27) | Sauszemes siltasiņu dzīvnieki vai to daļas, svaigas saldētas, vārītas, apstrādātas ar skābi vai kaltētas | Kopproteīns
  Koptauki
  Mitrums, ja > 8 % |
| 9.2.1. | Dzīvnieku tauki
   (28) | Produkts, kas sastāv no sauszemes siltasiņu dzīvnieku taukiem.
  Ja ekstrahē ar šķīdinātājiem, var saturēt līdz 0,1 % heksāna | Koptauki
  Mitrums, ja > 1 % |
| 9.3.1. | Apikultūras blakusprodukti | Pārstrādāts vai nepārstrādāts medus, bišu vasks, peru pieniņš, propoliss, ziedputekšņi | Saharozē izteikts kopējais cukuru saturs |
| 9.4.1. | Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas
   (28) | Produkts, kas iegūts, termiski apstrādājot, kaltējot un smalcinot sauszemes siltasiņu dzīvniekus vai to daļas, kas var būt daļēji attaukotas ar ekstrakcijas paņēmienu vai taukus atdalot fiziski.
  Ja ekstrahē ar šķīdinātājiem, var saturēt līdz 0,1 % heksāna | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni
  Mitrums, ja > 8 % |
| 9.5.1. | Želatīna ražošanas procesa proteīni
   (28) | Pārtikas kvalitātes dzīvnieku izcelsmes žāvēti proteīni no želatīna ražošanas | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni
  Mitrums, ja > 8 % |
| 9.6.1. | Dzīvnieku proteīnu hidrolizāts
   (28) | Dzīvnieku olbaltumvielu hidrolizāts, ko iegūst, izmantojot siltumu un/vai spiedienu, vai, dzīvnieku proteīnu noārdot ar ķīmiskām vielām, mikroorganismiem vai enzīmiem | Kopproteīns
  Mitrums, ja > 8 % |
| 9.7.1. | Asins milti
   (28) | Produkts, ko iegūst, termiski apstrādājot kautu siltasiņu dzīvnieku asinis | Kopproteīns
  Mitrums, ja > 8 % |
| 9.8.1. | Asins produkti
   (27) | Produkti, ko iegūst, termiski apstrādājot kautu siltasiņu dzīvnieku asinis vai asiņu frakcijas; tiem pieskaitāma žāvēta/saldēta/šķidra asins plazma, žāvētas asinis, žāvēti/saldēti/šķidri sarkanie asinsķermenīši, vai to frakcijas un maisījumi | Kopproteīns
  Mitrums, ja > 8 % |
| 9.9.1. | Ēdināšanas atkritumi [ēdināšanai izmantojamie pārtikas atkritumi] | Visi pārtikas atkritumi, kas satur dzīvnieku izcelsmes materiālus, tostarp restorānos, sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumos un virtuvēs, arī centrālajās virtuvēs un mājsaimniecību virtuvēs, cepšanai lietotu eļļu | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni
  Mitrums, ja > 8 % |
| 9.10.1. | Kolagēns
   (28) | Proteīna produkts, ko iegūst no dzīvnieku kauliem, ādām un cīpslām | Kopproteīns
  Mitrums, ja > 8 % |
| 9.11.1. | Spalvu milti | Produkts, ko iegūst, žāvējot un termiski apstrādājot kautu dzīvnieku spalvas, tas var būt hidrolizēts | Kopproteīns
  Mitrums, ja > 8 % |
| 9.12.1. | Želatīns
   (28) | Dabīgs šķīstošs želējošs vai neželējošs proteīns, ko iegūst no dzīvnieku kaulu, ādu un cīpslu kolagēna, ko daļēji hidrolizējot | Kopproteīns
  Mitrums, ja > 8 % |
| 9.13.1. | Dradži
   (28) | Produkts, ko iegūst no speķa, taukaudiem, un citiem ar ekstrakciju iegūtiem vai fiziski izņemtiem dzīvnieku izcelsmes taukiem, svaigs, saldēts vai kaltēts.
  Ja ekstrahē ar šķīdinātājiem, var saturēt līdz 0,1 % heksāna | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni
  Mitrums, ja > 8 % |
| 9.14.1. | Dzīvnieku izcelsmes produkti
   (27) | Agrākie pārtikas produkti, kas satur dzīvnieku izcelsmes produktus; apstrādāti vai neapstrādāti, piemēram, svaigi, saldēti, kaltēti | Kopproteīns
  Koptauki
  Mitrums, ja > 8 % |
| 9.15.1. | Olas | Veselas Gallus gallus L. olas ar čaumalu vai bez tās | |
| 9.15.2. | Olas baltums | Produkts, ko iegūst pēc olas čaumalas un olas dzeltenuma atdalīšanas, pasterizēts vai denaturēts | Kopproteīns
  Denaturizēšanas metode, ja vajadzīgs |
| 9.15.3. | Olu produkti, kaltēti | Produkti, kas sastāv no pasterizētām kaltētām olām bez čaumalas, vai kaltēta olas baltuma un kaltēta olu dzeltenuma maisījuma dažādās attiecībās | Kopproteīns
  Koptauki
  Mitrums, ja > 5 % |
| 9.15.4. | Cukurots olu pulveris | Kaltētas cukurotas olas vai to daļas | Kopproteīns
  Koptauki
  Mitrums, ja > 5 % |
| 9.15.5. | Olu čaumalas, kaltētas | Produkts, ko iegūst no mājputnu olām pēc to satura (olas dzeltenuma un olas baltuma savākšanas. Čaumalas ir kaltētas | Koppelni |
| 9.16.1. | Sauszemes bezmugurkaulnieki
   (27) | Sauszemes bezmugurkaulnieki visos dzīves posmos vai to daļas, izņemot cilvēkiem un dzīvniekiem patogēnās sugas; apstrādāti vai neapstrādāti, svaigi, saldēti, kaltēti | |
| 9.17.1. | Hondroitīna sulfāts | Produkts, ko iegūst, veicot ekstrahēšanu no cīpslām, kauliem un citiem dzīvnieku audiem, kas satur skrimšļus un mīkstos saistaudus | Nātrijs |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligāti jānorāda

9.1.1.

Dzīvnieku blakusprodukti
   (27)

Sauszemes siltasiņu dzīvnieki vai to daļas, svaigas saldētas, vārītas, apstrādātas ar skābi vai kaltētas

Kopproteīns

Koptauki

Mitrums, ja > 8 %

9.2.1.

Dzīvnieku tauki
   (28)

Produkts, kas sastāv no sauszemes siltasiņu dzīvnieku taukiem.

Ja ekstrahē ar šķīdinātājiem, var saturēt līdz 0,1 % heksāna

Koptauki

Mitrums, ja > 1 %

9.3.1.

Apikultūras blakusprodukti

Pārstrādāts vai nepārstrādāts medus, bišu vasks, peru pieniņš, propoliss, ziedputekšņi

Saharozē izteikts kopējais cukuru saturs

9.4.1.

Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas
   (28)

Produkts, kas iegūts, termiski apstrādājot, kaltējot un smalcinot sauszemes siltasiņu dzīvniekus vai to daļas, kas var būt daļēji attaukotas ar ekstrakcijas paņēmienu vai taukus atdalot fiziski.

Ja ekstrahē ar šķīdinātājiem, var saturēt līdz 0,1 % heksāna

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni

Mitrums, ja > 8 %

9.5.1.

Želatīna ražošanas procesa proteīni
   (28)

Pārtikas kvalitātes dzīvnieku izcelsmes žāvēti proteīni no želatīna ražošanas

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni

Mitrums, ja > 8 %

9.6.1.

Dzīvnieku proteīnu hidrolizāts
   (28)

Dzīvnieku olbaltumvielu hidrolizāts, ko iegūst, izmantojot siltumu un/vai spiedienu, vai, dzīvnieku proteīnu noārdot ar ķīmiskām vielām, mikroorganismiem vai enzīmiem

Kopproteīns

Mitrums, ja > 8 %

9.7.1.

Asins milti
   (28)

Produkts, ko iegūst, termiski apstrādājot kautu siltasiņu dzīvnieku asinis

Kopproteīns

Mitrums, ja > 8 %

9.8.1.

Asins produkti
   (27)

Produkti, ko iegūst, termiski apstrādājot kautu siltasiņu dzīvnieku asinis vai asiņu frakcijas; tiem pieskaitāma žāvēta/saldēta/šķidra asins plazma, žāvētas asinis, žāvēti/saldēti/šķidri sarkanie asinsķermenīši, vai to frakcijas un maisījumi

Kopproteīns

Mitrums, ja > 8 %

9.9.1.

Ēdināšanas atkritumi [ēdināšanai izmantojamie pārtikas atkritumi]

Visi pārtikas atkritumi, kas satur dzīvnieku izcelsmes materiālus, tostarp restorānos, sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumos un virtuvēs, arī centrālajās virtuvēs un mājsaimniecību virtuvēs, cepšanai lietotu eļļu

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni

Mitrums, ja > 8 %

9.10.1.

Kolagēns
   (28)

Proteīna produkts, ko iegūst no dzīvnieku kauliem, ādām un cīpslām

Kopproteīns

Mitrums, ja > 8 %

9.11.1.

Spalvu milti

Produkts, ko iegūst, žāvējot un termiski apstrādājot kautu dzīvnieku spalvas, tas var būt hidrolizēts

Kopproteīns

Mitrums, ja > 8 %

9.12.1.

Želatīns
   (28)

Dabīgs šķīstošs želējošs vai neželējošs proteīns, ko iegūst no dzīvnieku kaulu, ādu un cīpslu kolagēna, ko daļēji hidrolizējot

Kopproteīns

Mitrums, ja > 8 %

9.13.1.

Dradži
   (28)

Produkts, ko iegūst no speķa, taukaudiem, un citiem ar ekstrakciju iegūtiem vai fiziski izņemtiem dzīvnieku izcelsmes taukiem, svaigs, saldēts vai kaltēts.

Ja ekstrahē ar šķīdinātājiem, var saturēt līdz 0,1 % heksāna

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni

Mitrums, ja > 8 %

9.14.1.

Dzīvnieku izcelsmes produkti
   (27)

Agrākie pārtikas produkti, kas satur dzīvnieku izcelsmes produktus; apstrādāti vai neapstrādāti, piemēram, svaigi, saldēti, kaltēti

Kopproteīns

Koptauki

Mitrums, ja > 8 %

9.15.1.

Olas

Veselas Gallus gallus L. olas ar čaumalu vai bez tās

9.15.2.

Olas baltums

Produkts, ko iegūst pēc olas čaumalas un olas dzeltenuma atdalīšanas, pasterizēts vai denaturēts

Kopproteīns

Denaturizēšanas metode, ja vajadzīgs

9.15.3.

Olu produkti, kaltēti

Produkti, kas sastāv no pasterizētām kaltētām olām bez čaumalas, vai kaltēta olas baltuma un kaltēta olu dzeltenuma maisījuma dažādās attiecībās

Kopproteīns

Koptauki

Mitrums, ja > 5 %

9.15.4.

Cukurots olu pulveris

Kaltētas cukurotas olas vai to daļas

Kopproteīns

Koptauki

Mitrums, ja > 5 %

9.15.5.

Olu čaumalas, kaltētas

Produkts, ko iegūst no mājputnu olām pēc to satura (olas dzeltenuma un olas baltuma savākšanas. Čaumalas ir kaltētas

Koppelni

9.16.1.

Sauszemes bezmugurkaulnieki
   (27)

Sauszemes bezmugurkaulnieki visos dzīves posmos vai to daļas, izņemot cilvēkiem un dzīvniekiem patogēnās sugas; apstrādāti vai neapstrādāti, svaigi, saldēti, kaltēti

9.17.1.

Hondroitīna sulfāts

Produkts, ko iegūst, veicot ekstrahēšanu no cīpslām, kauliem un citiem dzīvnieku audiem, kas satur skrimšļus un mīkstos saistaudus

Nātrijs

10.   Zivis, citi ūdensdzīvnieki un no tiem iegūtie produkti

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligāti jānorāda |
| --- | --- | --- | --- |
| 10.1.1. | Ūdens bezmugurkaulnieki
   (29) | Jūras bezmugurkaulnieki visos dzīves posmos vai to daļas, izņemot cilvēkiem un dzīvniekiem patogēnās sugas; apstrādāti vai neapstrādāti, svaigi, saldēti, kaltēti | |
| 10.2.1. | Ūdensdzīvnieku blakusprodukti
   (29) | Izcelsme ir iestādes vai uzņēmumi, kuros sagatavo vai ražo produktus cilvēku pārtikai; apstrādāti vai neapstrādāti, svaigi, saldēti, kaltēti | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni |
| 10.3.1. | Vēžveidīgo milti | Produkts, ko iegūst, karsējot, presējot un kaltējot vēžveidīgos vai to daļas, arī savvaļas un akvakultūrā audzētās garneles | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni, ja > 20 %
  Mitrums, ja > 8 % |
| 10.4.1. | Zivis
   (30) | Zivis vai to daļas: svaigas, saldētas, sagatavotas, apstrādātas ar skābi vai kaltētas | Kopproteīns
  Mitrums, ja > 8 % |
| 10.4.2. | Zivju milti
   (30) | Produkts, kas iegūts, termiski apstrādājot, presējot un kaltējot zivis vai to daļas, un kam pirms kaltēšanas pievienots zivju buljons | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni, ja > 20 %
  Mitrums, ja > 8 % |
| 10.4.3. | Zivju šķīstošās atliekas | Kondensēts produkts, ko iegūst, ražojot zivju miltus, un kas atdalīts un stabilizēts paskābinot vai kaltējot | Kopproteīns
  Koptauki
  Mitrums, ja > 5 % |
| 10.4.4. | Zivju proteīna hidrolizāts | Produkts, ko iegūst zivju vai to daļu hidrolīzē ar skābi, parasti koncentrēts kaltējot | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni, ja > 20 %
  Mitrums, ja > 8 % |
| 10.4.5. | Zivju asaku milti | Produkts, ko iegūst, termiski apstrādājot, presējot un kaltējot zivju daļas. Tā galvenā sastāvdaļa ir zivju asakas | Koppelni |
| 10.4.6. | Zivju eļļa | Eļļa, ko iegūst no zivīm vai zivju daļām un ko atdala no ūdens ar centrifugēšanu (var norādīt ziņas par sugu, piemēram, mencu aknu eļļa) | Koptauki
  Mitrums, ja > 1 % |
| 10.4.7. | Hidrogenēta zivju eļļa | Eļļa, ko iegūst, hidrogenējot zivju eļļu | Mitrums, ja > 1 % |
| 10.5.1. | Krila eļļa | Eļļu iegūst no sagatavota un presēta jūras planktona krila un ko atdala no ūdens ar centrifugēšanu | Mitrums, ja > 1 % |
| 10.5.2. | Krila proteīna koncentrāta hidrolizāts | Produkts, ko iegūst krilu vai to daļu fermentatīvā noārdīšanā, parasti koncentrēts kaltējot | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni, ja > 20 %
  Mitrums, ja > 8 % |
| 10.6.1. | Jūras annelīda milti | Produkts, ko iegūst, termiski apstrādājot un kaltējot jūras annelīdu, arī Nereis virens.M. Sars, vai tā daļas | Tauki
  Pelni, ja > 20 %
  Mitrums, ja > 8 % |
| 10.7.1. | Jūras zooplanktona milti | Produkts, ko iegūst, termiski apstrādājot, presējot un kaltējot jūras zooplanktonu, piemēram, krilu | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni, ja > 20 %
  Mitrums, ja > 8 % |
| 10.7.2. | Jūras zooplanktona eļļa | Eļļu iegūst no sagatavota un presēta jūras zooplanktona un ko atdala no ūdens ar centrifugēšanu | Mitrums, ja > 1 % |
| 10.8.1. | Molusku milti | Produkts, ko iegūst, termiski apstrādājot un kaltējot moluskus, arī kalmārus un gliemenes vai to daļas | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni, ja > 20 %
  Mitrums, ja > 8 % |
| 10.9.1. | Kalmāru milti | Produkts, ko iegūst, termiski apstrādājot un kaltējot kalmārus vai kalmāru daļas | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni, ja > 20 %
  Mitrums, ja > 8 % |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligāti jānorāda

10.1.1.

Ūdens bezmugurkaulnieki
   (29)

Jūras bezmugurkaulnieki visos dzīves posmos vai to daļas, izņemot cilvēkiem un dzīvniekiem patogēnās sugas; apstrādāti vai neapstrādāti, svaigi, saldēti, kaltēti

10.2.1.

Ūdensdzīvnieku blakusprodukti
   (29)

Izcelsme ir iestādes vai uzņēmumi, kuros sagatavo vai ražo produktus cilvēku pārtikai; apstrādāti vai neapstrādāti, svaigi, saldēti, kaltēti

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni

10.3.1.

Vēžveidīgo milti

Produkts, ko iegūst, karsējot, presējot un kaltējot vēžveidīgos vai to daļas, arī savvaļas un akvakultūrā audzētās garneles

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni, ja > 20 %

Mitrums, ja > 8 %

10.4.1.

Zivis
   (30)

Zivis vai to daļas: svaigas, saldētas, sagatavotas, apstrādātas ar skābi vai kaltētas

Kopproteīns

Mitrums, ja > 8 %

10.4.2.

Zivju milti
   (30)

Produkts, kas iegūts, termiski apstrādājot, presējot un kaltējot zivis vai to daļas, un kam pirms kaltēšanas pievienots zivju buljons

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni, ja > 20 %

Mitrums, ja > 8 %

10.4.3.

Zivju šķīstošās atliekas

Kondensēts produkts, ko iegūst, ražojot zivju miltus, un kas atdalīts un stabilizēts paskābinot vai kaltējot

Kopproteīns

Koptauki

Mitrums, ja > 5 %

10.4.4.

Zivju proteīna hidrolizāts

Produkts, ko iegūst zivju vai to daļu hidrolīzē ar skābi, parasti koncentrēts kaltējot

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni, ja > 20 %

Mitrums, ja > 8 %

10.4.5.

Zivju asaku milti

Produkts, ko iegūst, termiski apstrādājot, presējot un kaltējot zivju daļas. Tā galvenā sastāvdaļa ir zivju asakas

Koppelni

10.4.6.

Zivju eļļa

Eļļa, ko iegūst no zivīm vai zivju daļām un ko atdala no ūdens ar centrifugēšanu (var norādīt ziņas par sugu, piemēram, mencu aknu eļļa)

Koptauki

Mitrums, ja > 1 %

10.4.7.

Hidrogenēta zivju eļļa

Eļļa, ko iegūst, hidrogenējot zivju eļļu

Mitrums, ja > 1 %

10.5.1.

Krila eļļa

Eļļu iegūst no sagatavota un presēta jūras planktona krila un ko atdala no ūdens ar centrifugēšanu

Mitrums, ja > 1 %

10.5.2.

Krila proteīna koncentrāta hidrolizāts

Produkts, ko iegūst krilu vai to daļu fermentatīvā noārdīšanā, parasti koncentrēts kaltējot

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni, ja > 20 %

Mitrums, ja > 8 %

10.6.1.

Jūras annelīda milti

Produkts, ko iegūst, termiski apstrādājot un kaltējot jūras annelīdu, arī Nereis virens.M. Sars, vai tā daļas

Tauki

Pelni, ja > 20 %

Mitrums, ja > 8 %

10.7.1.

Jūras zooplanktona milti

Produkts, ko iegūst, termiski apstrādājot, presējot un kaltējot jūras zooplanktonu, piemēram, krilu

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni, ja > 20 %

Mitrums, ja > 8 %

10.7.2.

Jūras zooplanktona eļļa

Eļļu iegūst no sagatavota un presēta jūras zooplanktona un ko atdala no ūdens ar centrifugēšanu

Mitrums, ja > 1 %

10.8.1.

Molusku milti

Produkts, ko iegūst, termiski apstrādājot un kaltējot moluskus, arī kalmārus un gliemenes vai to daļas

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni, ja > 20 %

Mitrums, ja > 8 %

10.9.1.

Kalmāru milti

Produkts, ko iegūst, termiski apstrādājot un kaltējot kalmārus vai kalmāru daļas

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni, ja > 20 %

Mitrums, ja > 8 %

11.   Minerālvielas un no tiem iegūti produkti

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligāti jānorāda |
| --- | --- | --- | --- |
| 11.1.1. | Kalcija karbonāts
   (31); [Kaļķakmens] | Produkts, ko iegūst, sasmalcinot kalcija karbonāta (CaCO3) iežus (piemēram, kaļķakmeni) vai izgulsnējot no skāba šķīduma
  Var saturēt līdz 0,25 % propilēnglikola Var saturēt līdz 0,1 % drupināšanas palīgvielu | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.2. | Kaļķi saturošas ūdensdzīvnieku čaulas | Dabīgas izcelsmes produkts, sasmalcināts vai granulēts, piemēram, austeru gliemežvāki vai jūras gliemežvāki | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.3. | Kalcija un magnija karbonāts | Kalcija karbonāta (CaCO3) un magnija karbonāta (MgCO3) dabīgs maisījums. Var saturēt līdz 0,1 % drupināšanas palīgvielu | Kalcijs, magnijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.4. | Kaļķainās jūras aļģes (Maerl) | Dabīgas izcelsmes produkts, ko iegūst no jūras kaļķakmens aļģēm, sasmalcināts vai granulēts | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.5. | Litotamns | Dabīgas izcelsmes produkts, ko iegūst no jūras kaļķakmens aļģēm (Phymatolithon calcareum (Pall.)), sasmalcināts vai granulēts | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.6. | Kalcija hlorīds | Kalcija hlorīds (CaCl2). Var saturēt līdz 0,2 % bārija sulfāta | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.7. | Kalcija hidroksīds | Kalcija hidroksīds (Ca(OH)2).
  Var saturēt līdz 0,1 % drupināšanas palīgvielu | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.8. | Bezūdens kalcija sulfāts | Kalcija sulfāts (CaSO4), ko iegūst, sasmalcinot bezūdens kalcija sulfātu vai dehidratējot kalcija sulfāta dihidrātu | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.9. | Kalcija sulfāta pushidrāts | Kalcija sulfāta pushidrāts (CaSO4 × 1⁄2 H2O), ko iegūst, daļēji dehidratējot kalcija sulfāta dihidrātu | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.10. | Kalcija sulfāta dihidrāts | Kalcija sulfāts (CaSO4 × 2H2O), ko iegūst, drupinot kalcija sulfāta dihidrātu vai hidratējot kalcija sulfāta pushidrātu | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.11. | Organisko skābju kalcija sāļi
   (32) | Tādu pārtikā lietojamu organisko skābju kalcija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi | Kalcijs, organiskā skābe |
| 11.1.12. | Kalcija oksīds | Kalcija oksīds (CaO), ko iegūst, apdedzinot dabīgo kaļķakmeni.
  Var saturēt līdz 0,1 % drupināšanas palīgvielu | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.13. | Kalcija glukonāts | Glikonskābes kalcija sāls Ca(C6H11O7)2 un tā hidrāti | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.15. | Kalcija sulfāts/karbonāts | Produkts, kas rodas nātrija karbonāta ražošanas procesā | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.16. | Kalcija pidolāts | Kalcija L-pidolāts (C5H6CaNO3). Var saturēt līdz 1,5 % glutamīnskābes un saistītās vielas | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.17. | Kalcija karbonāta un magnija oksīds | Produkts, ko iegūst, karsējot dabīgo kalciju un magniju, kas satur tādas vielas kā dolomīts. Var saturēt līdz 0,1 % drupināšanas palīgvielu | Kalcijs, magnijs |
| 11.2.1. | Magnija oksīds | Kalcinētais magnija oksīds (MgO) ar MgO saturu ne mazāku par 70 % | Magnijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 15 % |
| 11.2.2. | Magnija sulfāta heptahidrāts | Magnija sulfāts (MgSO4 × 7 H2O) | Magnijs, sērs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 15 % |
| 11.2.3. | Magnija sulfāta monohidrāts | Magnija sulfāts (MgSO4 × H2O) | Magnijs, sērs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 15 % |
| 11.2.4. | Bezūdens magnija sulfāts | Bezūdens magnija sulfāts (MgSO4) | Magnijs, sērs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.2.5. | Magnija propionāts | Magnija propionāts (C6H10MgO4) | Magnijs |
| 11.2.6. | Magnija hlorīds | Magnija hlorīds (MgCl2) vai šķīdums, ko iegūst pēc jūras ūdens dabīgas koncentrēšanas, no kura izgulsnēts nātrija hlorīds | Magnijs, hlors, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.2.7. | Magnija karbonāts | Dabīgais magnija karbonāts (MgCO3) | Magnijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.2.8. | Magnija hidroksīds | Magnija hidroksīds (Mg(OH)2) | Magnijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.2.9. | Magnija kālija sulfāts | Magnija kālija sulfāts | Magnijs, kālijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.2.10. | Organisko skābju magnija sāļi
   (32) | Tādu pārtikā lietojamu organisko skābju magnija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi | Magnijs, organiskā skābe |
| 11.3.1. | Dikalcija fosfāts
   (33)
  [Kalcija hidrogēnortofosfāts] | Kalcija monohidrogēnfosfāts, ko iegūst no kauliem vai neorganiskiem avotiem (CaHPO4 × H2O).
  Ca/P > 1,2
  Var saturēt līdz 3 % hlorīda NaCl | Kalcijs, kop. fosfors, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja 10 %, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.3.2. | Mono-dikalcija fosfāts | Ķīmiski iegūts produkts, kas sastāv no dikalcija fosfāta un monokalcija fosfāta (CaHPO4. Ca(H2PO4)2 × H2O)
  0,8 < Ca/P < 1,3 | Kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.3. | Mono-kalcija fosfāts; [Kalcija tetrahidrogēndiortofosfāts] | Kalcija bis(dihidrogenfosfāts) (Ca(H2PO4)2 × H2O)
  Ca/P < 0,9 | Kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.4. | Trikalcija fosfāts; [Trikalcija ortofosfāts] | Trikalcija fosfāts no kauliem vai neorganiskiem avotiem (Ca3(PO4)2 × H2O).
  Ca/P > 1,3 | Kalcijs, kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.5. | Kalcija magnija fosfāts | Kalcija–magnija fosfāts | Kalcijs, magnijs, kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.6. | Defluorēts fosfāts | Dabīgs fosfāts, kas ir apdedzināts un pēc tam termiski apstrādāts attīrīšanai no nevajadzīgajiem piemaisījumiem | Kop. fosfors, kalcijs, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja 10 %, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.3.7. | Dikalcija pirofosfāts; [Dikalcija difosfāts] | Dikalcija pirofosfāts | Kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.8. | Magnija fosfāts | Produkts, kas sastāv no vienaizvietotā un/vai divaizvietotā un/vai trīsaizvietotā magnija fosfāta | Kop. fosfors, magnijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja 10 %, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.3.9. | Nātrija kalcija magnija fosfāts | Produkts, kas sastāv no nātrija-kalcija-magnija fosfāta | Kop. fosfors, magnijs, kalcijs, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.10. | Mononātrija fosfāts; [Nātrija dihidrogēndiortofosfāts] | Mononātrija fosfāts
  (NaH2PO4 × H2O) | Kop. fosfors, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.11. | Dinātrija fosfāts; [Dinātrija hidrogēnortofosfāts] | Dinātrija fosfāts (Na2HPO4 × H2O) | Kop. fosfors, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.12. | Trinātrija fosfāts; [Trinātrija ortofosfāts] | Trinātrija fosfāts (Na3PO4) | Kop. fosfors, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.13. | Nātrija pirofosfāts; [Tetranātrija difosfāts] | Nātrija pirofosfāts (Na4P2O7) | Kop. fosfors, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.14. | Monokālija fosfāts; [Kālija dihidrogēndiortofosfāts] | Monokālija fosfāts (KH2PO4 × H2O) | Kop. fosfors, kālijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.15. | Dikālija fosfāts; [Dikālija hidrogēnortofosfāts] | Dikālija fosfāts (K2HPO4 × H2O) | Kop. fosfors, kālijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.16. | Kalcija-nātrija fosfāts | Kalcija-nātrija fosfāts (CaNaPO4) | Kop. fosfors, kalcijs, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.17. | Monoamonija fosfāts; [Amonija dihidrogēnortofosfāts] | Monoamonija fosfāts (NH4H2PO4) | Kop.slāpeklis, kop. fosfors, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.18. | Diamonija fosfāts; [Diamonija hidrogēnortofosfāts] | Diamonija fosfāts ((NH4)2HPO4) | Kop. Slāpeklis Kop. Fosfors 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.19. | Nātrija tripolifosfāts [Pentanātrija trifosfāts] | Nātrija tripolifosfāts (Na5P3O9) | Kop. fosfors, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.20. | Nātrija magnija fosfāts | Nātrija magnija fosfāts (MgNaPO4) | Kop. fosfors, magnijs, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.21. | Magnija hipofosfīts | Magnija hipofosfīts (Mg(H2PO2)2 × 6H2O) | Magnijs
  Kop. fosfors
  2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.22. | Atlīmēti kaulu milti | Atlīmēti, sterilizēti un malti kauli, no kuriem atdalītas taukvielas | Kop. fosfors, kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.3.23. | Kaulu pelni | Dzīvnieku blakusproduktu kremācijas, dedzināšanas vai gazifikācijas minerālais atlikums | Kop. fosfors, kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.3.24. | Kalcija polifosfāts | Tādu lineāri kondensētu polifosforskābju kalcija sāļu heterogēns maisījums, kam vispārīgā formula ir H(n + 2)PnO(3n + 1), kur n nav mazāks par 2 | Kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.25. | Kalcija dihidrogendifosfāts | Mono-kalcija dihidrogenpirofosfāts (CaH2P2O7) | Kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.26. | Magnija skābais pirofosfāts | Magnija skābais pirofosfāts (MgH2P2O7). Iegūts no attīrītas fosforskābes un attīrīta magnija hidroksīda vai magnija oksīda ar ūdens iztvaicēšanas palīdzību un, kondensējot ortofosfātu līdz difosfātam. | Kop. fosfors, magnijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.27. | Dinātrija dihidrogendifosfāts | Dinātrija dihidrogendifosfāts (Na2H2P7O7) | Kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.28. | Trinātrija difosfāts | Trinātrija monoūdeņraža difosfāts (bezūdens: Na3HP2O7; monohidratēti: Na3HP2O7 × H2O) | Kop. fosfors, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.29. | Nātrija polifosfāts; [Nātrija heksametafosfāts] | Tādu lineāri kondensētu polifosforskābju nātrija sāļu heterogēns maisījums, kam vispārīgā formula ir H(n + 2)PnO(3n + 1), kur n nav mazāks par 2 | Kop. fosfors, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.30. | Trikālija fosfāts; | Trikālija fosfāts (bezūdens: K3PO4; hidratēts: K3PO4 × n H2O (n = 1 vai 3)) | Kop. fosfors, kālijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.31. | Tetrakālija difosfāts | Tetrakālija pirofosfāts (K4P2O7) | Kop. fosfors, kālijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.32. | Pentakālija trifosfāts | Pentakālija trifosfāts (K5P3O10) | Kop. fosfors, kālijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.33. | Kālija polifosfāts | Tādu lineāri kondensētu polifosforskābju kālija sāļu heterogēns maisījums, kam vispārīgā formula ir H(n + 2)PnO(3n + 1), kur n nav mazāks par 2 | Kop. fosfors, kālijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.3.34. | Kalcija-nātrija polifosfāts | Kalcija-nātrija polifosfāts | Kop. fosfors, nātrijs, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 % |
| 11.4.1. | Nātrija hlorīds
   (31) | Nātrija hlorīds (NaCl) vai produkts, ko ar kristalizāciju ietvaicējot iegūst no sāls šķīduma (vakuuma sāls), iztvaicējot jūras ūdeni (jūras sāls), vai sadrupinot akmeņsāli | Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.4.2. | Nātrija bikarbonāts [Nātrija hidrogēnkarbonāts] | Nātrija bikarbonāts (NaHCO3) | Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.4.3. | Nātrija amonija (bi)karbonāts [Nātrija amonija (hidrogēn)karbonāts] | Produkts, kas rodas nātrija karbonāta un nātrija bikarbonāta ražošanas procesā, zīmju veidā satur amonija bikarbonātu (amonija bikarbonāts maks. 5 %) | Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.4.4. | Nātrija karbonāts | Nātrija karbonāts (NaCO3) | Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.4.5. | Nātrija seskvikarbonāts [Trinātrija hidrogēnkarbonāts] | Nātrija seskvikarbonāts (Na3H(CO3)2) | Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.4.6. | Nātrija sulfāts | Nātrija sulfāts (Na2SO4)
  Var saturēt līdz 0,3 % metionīna | Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.4.7. | Organisko skābju nātrija sāļi
   (32) | Tādu pārtikā lietojamu organisko skābju nātrija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi | Nātrijs, organiskā skābe |
| 11.5.1. | Kālija hlorīds | Kālija hlorīds (KCl) vai produkts, ko iegūst, sasmalcinot dabīgas izcelsmes kālija hlorīdu | Kālijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.5.2. | Kālija sulfāts | Kālija sulfāts (K2SO4) | Kālijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.5.3. | Kālija karbonāts | Kālija karbonāts (K2CO3) | Kālijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.5.4. | Kālija bikarbonāts [Kālija hidrgēnkarbonāts] | Kālija bikarbonāts (KHCO3) | Kālijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.5.5. | Organisko skābju kālija sāļi
   (32) | Tādu pārtikā lietojamu organisko skābju kālija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi | Kālijs, organiskā skābe |
| 11.6.1. | Sēra ziedi | Pulverveida sērs, ko iegūst no dabīgajām minerāla iegulām. Arī produkts, kas rodas naftas pārstrādes procesos, ko izmanto sēra ražotāji | Sērs |
| 11.7.1. | Atapulgīts | Dabīgs magnija–alumīnija–silīcija minerāls | Magnijs |
| 11.7.2. | Kvarcs | Dabīgs minerāls, ko iegūst, sasmalcinot kvarca avotus.
  Var saturēt līdz 0,1 % drupināšanas palīgvielu | |
| 11.7.3. | Kristobalīts | Silīcija dioksīds (SiO2), kas rodas kvarca pārkristalizācijā.
  Var saturēt līdz 0,1 % drupināšanas palīgvielu | |
| 11.8.1. | Amonija sulfāts | Amonija sulfāts ((NH4)2SO4), ko iegūst ķīmiskajā sintēzē | Slāpeklis kopproteīna veidā, sērs |
| 11.8.2. | Amonija sulfāta šķīdums | Amonija sulfāta ūdens šķīdumi ar amonija sulfāta saturu vismaz 35 % | Slāpeklis kopproteīna veidā |
| 11.8.3. | Organisko skābju amonija sāļi
   (32) | Tādu pārtikā lietojamu organisko skābju amonija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi | Slāpeklis kopproteīna veidā, organiskā skābe |
| 11.8.4. | Amonija laktāts | Amonija laktāts (CH3CHOHCOONH4). Amonija laktāts, ko iegūst, fermentējot ar Lactobacillus delbrueckii ssp. Bulgaricus, Lactococcus lactis ssp., Leuconostoc mesenteroides, Streptococcus thermophilus, Lactobacillus spp. vai Bifidobacterium spp., kas satur vismaz 44 % slāpekļa kopproteīna veidā.
  Var saturēt līdz 0,8 % fosfora, 0,9 % kālija, 0,7 % magnija, 0,3 % nātrija, 0,3 % sulfātu, 0,1 % hlorīdu, 5 % cukuru un 0,1 % silikona pretputu līdzekļa | Slāpeklis kopproteīna veidā, koppelni |
| 11.8.5. | Amonija acetāts | Amonija acetāta (CH3COONH4) ūdens šķīdumi ar amonija acetāta saturu vismaz 55 %) | Slāpeklis kopproteīna veidā |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligāti jānorāda

11.1.1.

Kalcija karbonāts
   (31); [Kaļķakmens]

Produkts, ko iegūst, sasmalcinot kalcija karbonāta (CaCO3) iežus (piemēram, kaļķakmeni) vai izgulsnējot no skāba šķīduma

Var saturēt līdz 0,25 % propilēnglikola Var saturēt līdz 0,1 % drupināšanas palīgvielu

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.2.

Kaļķi saturošas ūdensdzīvnieku čaulas

Dabīgas izcelsmes produkts, sasmalcināts vai granulēts, piemēram, austeru gliemežvāki vai jūras gliemežvāki

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.3.

Kalcija un magnija karbonāts

Kalcija karbonāta (CaCO3) un magnija karbonāta (MgCO3) dabīgs maisījums. Var saturēt līdz 0,1 % drupināšanas palīgvielu

Kalcijs, magnijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.4.

Kaļķainās jūras aļģes (Maerl)

Dabīgas izcelsmes produkts, ko iegūst no jūras kaļķakmens aļģēm, sasmalcināts vai granulēts

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.5.

Litotamns

Dabīgas izcelsmes produkts, ko iegūst no jūras kaļķakmens aļģēm (Phymatolithon calcareum (Pall.)), sasmalcināts vai granulēts

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.6.

Kalcija hlorīds

Kalcija hlorīds (CaCl2). Var saturēt līdz 0,2 % bārija sulfāta

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.7.

Kalcija hidroksīds

Kalcija hidroksīds (Ca(OH)2).

Var saturēt līdz 0,1 % drupināšanas palīgvielu

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.8.

Bezūdens kalcija sulfāts

Kalcija sulfāts (CaSO4), ko iegūst, sasmalcinot bezūdens kalcija sulfātu vai dehidratējot kalcija sulfāta dihidrātu

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.9.

Kalcija sulfāta pushidrāts

Kalcija sulfāta pushidrāts (CaSO4 × 1⁄2 H2O), ko iegūst, daļēji dehidratējot kalcija sulfāta dihidrātu

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.10.

Kalcija sulfāta dihidrāts

Kalcija sulfāts (CaSO4 × 2H2O), ko iegūst, drupinot kalcija sulfāta dihidrātu vai hidratējot kalcija sulfāta pushidrātu

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.11.

Organisko skābju kalcija sāļi
   (32)

Tādu pārtikā lietojamu organisko skābju kalcija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi

Kalcijs, organiskā skābe

11.1.12.

Kalcija oksīds

Kalcija oksīds (CaO), ko iegūst, apdedzinot dabīgo kaļķakmeni.

Var saturēt līdz 0,1 % drupināšanas palīgvielu

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.13.

Kalcija glukonāts

Glikonskābes kalcija sāls Ca(C6H11O7)2 un tā hidrāti

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.15.

Kalcija sulfāts/karbonāts

Produkts, kas rodas nātrija karbonāta ražošanas procesā

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.16.

Kalcija pidolāts

Kalcija L-pidolāts (C5H6CaNO3). Var saturēt līdz 1,5 % glutamīnskābes un saistītās vielas

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.17.

Kalcija karbonāta un magnija oksīds

Produkts, ko iegūst, karsējot dabīgo kalciju un magniju, kas satur tādas vielas kā dolomīts. Var saturēt līdz 0,1 % drupināšanas palīgvielu

Kalcijs, magnijs

11.2.1.

Magnija oksīds

Kalcinētais magnija oksīds (MgO) ar MgO saturu ne mazāku par 70 %

Magnijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 15 %

11.2.2.

Magnija sulfāta heptahidrāts

Magnija sulfāts (MgSO4 × 7 H2O)

Magnijs, sērs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 15 %

11.2.3.

Magnija sulfāta monohidrāts

Magnija sulfāts (MgSO4 × H2O)

Magnijs, sērs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 15 %

11.2.4.

Bezūdens magnija sulfāts

Bezūdens magnija sulfāts (MgSO4)

Magnijs, sērs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.2.5.

Magnija propionāts

Magnija propionāts (C6H10MgO4)

Magnijs

11.2.6.

Magnija hlorīds

Magnija hlorīds (MgCl2) vai šķīdums, ko iegūst pēc jūras ūdens dabīgas koncentrēšanas, no kura izgulsnēts nātrija hlorīds

Magnijs, hlors, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.2.7.

Magnija karbonāts

Dabīgais magnija karbonāts (MgCO3)

Magnijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.2.8.

Magnija hidroksīds

Magnija hidroksīds (Mg(OH)2)

Magnijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.2.9.

Magnija kālija sulfāts

Magnija kālija sulfāts

Magnijs, kālijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.2.10.

Organisko skābju magnija sāļi
   (32)

Tādu pārtikā lietojamu organisko skābju magnija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi

Magnijs, organiskā skābe

11.3.1.

Dikalcija fosfāts
   (33)
  [Kalcija hidrogēnortofosfāts]

Kalcija monohidrogēnfosfāts, ko iegūst no kauliem vai neorganiskiem avotiem (CaHPO4 × H2O).

Ca/P > 1,2

Var saturēt līdz 3 % hlorīda NaCl

Kalcijs, kop. fosfors, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja 10 %, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.3.2.

Mono-dikalcija fosfāts

Ķīmiski iegūts produkts, kas sastāv no dikalcija fosfāta un monokalcija fosfāta (CaHPO4. Ca(H2PO4)2 × H2O)

0,8 < Ca/P < 1,3

Kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.3.

Mono-kalcija fosfāts; [Kalcija tetrahidrogēndiortofosfāts]

Kalcija bis(dihidrogenfosfāts) (Ca(H2PO4)2 × H2O)

Ca/P < 0,9

Kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.4.

Trikalcija fosfāts; [Trikalcija ortofosfāts]

Trikalcija fosfāts no kauliem vai neorganiskiem avotiem (Ca3(PO4)2 × H2O).

Ca/P > 1,3

Kalcijs, kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.5.

Kalcija magnija fosfāts

Kalcija–magnija fosfāts

Kalcijs, magnijs, kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.6.

Defluorēts fosfāts

Dabīgs fosfāts, kas ir apdedzināts un pēc tam termiski apstrādāts attīrīšanai no nevajadzīgajiem piemaisījumiem

Kop. fosfors, kalcijs, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja 10 %, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.3.7.

Dikalcija pirofosfāts; [Dikalcija difosfāts]

Dikalcija pirofosfāts

Kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.8.

Magnija fosfāts

Produkts, kas sastāv no vienaizvietotā un/vai divaizvietotā un/vai trīsaizvietotā magnija fosfāta

Kop. fosfors, magnijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja 10 %, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.3.9.

Nātrija kalcija magnija fosfāts

Produkts, kas sastāv no nātrija-kalcija-magnija fosfāta

Kop. fosfors, magnijs, kalcijs, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.10.

Mononātrija fosfāts; [Nātrija dihidrogēndiortofosfāts]

Mononātrija fosfāts

(NaH2PO4 × H2O)

Kop. fosfors, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.11.

Dinātrija fosfāts; [Dinātrija hidrogēnortofosfāts]

Dinātrija fosfāts (Na2HPO4 × H2O)

Kop. fosfors, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.12.

Trinātrija fosfāts; [Trinātrija ortofosfāts]

Trinātrija fosfāts (Na3PO4)

Kop. fosfors, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.13.

Nātrija pirofosfāts; [Tetranātrija difosfāts]

Nātrija pirofosfāts (Na4P2O7)

Kop. fosfors, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.14.

Monokālija fosfāts; [Kālija dihidrogēndiortofosfāts]

Monokālija fosfāts (KH2PO4 × H2O)

Kop. fosfors, kālijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.15.

Dikālija fosfāts; [Dikālija hidrogēnortofosfāts]

Dikālija fosfāts (K2HPO4 × H2O)

Kop. fosfors, kālijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.16.

Kalcija-nātrija fosfāts

Kalcija-nātrija fosfāts (CaNaPO4)

Kop. fosfors, kalcijs, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.17.

Monoamonija fosfāts; [Amonija dihidrogēnortofosfāts]

Monoamonija fosfāts (NH4H2PO4)

Kop.slāpeklis, kop. fosfors, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.18.

Diamonija fosfāts; [Diamonija hidrogēnortofosfāts]

Diamonija fosfāts ((NH4)2HPO4)

Kop. Slāpeklis Kop. Fosfors 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.19.

Nātrija tripolifosfāts [Pentanātrija trifosfāts]

Nātrija tripolifosfāts (Na5P3O9)

Kop. fosfors, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.20.

Nātrija magnija fosfāts

Nātrija magnija fosfāts (MgNaPO4)

Kop. fosfors, magnijs, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.21.

Magnija hipofosfīts

Magnija hipofosfīts (Mg(H2PO2)2 × 6H2O)

Magnijs

Kop. fosfors

2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.22.

Atlīmēti kaulu milti

Atlīmēti, sterilizēti un malti kauli, no kuriem atdalītas taukvielas

Kop. fosfors, kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.3.23.

Kaulu pelni

Dzīvnieku blakusproduktu kremācijas, dedzināšanas vai gazifikācijas minerālais atlikums

Kop. fosfors, kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.3.24.

Kalcija polifosfāts

Tādu lineāri kondensētu polifosforskābju kalcija sāļu heterogēns maisījums, kam vispārīgā formula ir H(n + 2)PnO(3n + 1), kur n nav mazāks par 2

Kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.25.

Kalcija dihidrogendifosfāts

Mono-kalcija dihidrogenpirofosfāts (CaH2P2O7)

Kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.26.

Magnija skābais pirofosfāts

Magnija skābais pirofosfāts (MgH2P2O7). Iegūts no attīrītas fosforskābes un attīrīta magnija hidroksīda vai magnija oksīda ar ūdens iztvaicēšanas palīdzību un, kondensējot ortofosfātu līdz difosfātam.

Kop. fosfors, magnijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.27.

Dinātrija dihidrogendifosfāts

Dinātrija dihidrogendifosfāts (Na2H2P7O7)

Kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.28.

Trinātrija difosfāts

Trinātrija monoūdeņraža difosfāts (bezūdens: Na3HP2O7; monohidratēti: Na3HP2O7 × H2O)

Kop. fosfors, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.29.

Nātrija polifosfāts; [Nātrija heksametafosfāts]

Tādu lineāri kondensētu polifosforskābju nātrija sāļu heterogēns maisījums, kam vispārīgā formula ir H(n + 2)PnO(3n + 1), kur n nav mazāks par 2

Kop. fosfors, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.30.

Trikālija fosfāts;

Trikālija fosfāts (bezūdens: K3PO4; hidratēts: K3PO4 × n H2O (n = 1 vai 3))

Kop. fosfors, kālijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.31.

Tetrakālija difosfāts

Tetrakālija pirofosfāts (K4P2O7)

Kop. fosfors, kālijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.32.

Pentakālija trifosfāts

Pentakālija trifosfāts (K5P3O10)

Kop. fosfors, kālijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.33.

Kālija polifosfāts

Tādu lineāri kondensētu polifosforskābju kālija sāļu heterogēns maisījums, kam vispārīgā formula ir H(n + 2)PnO(3n + 1), kur n nav mazāks par 2

Kop. fosfors, kālijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.3.34.

Kalcija-nātrija polifosfāts

Kalcija-nātrija polifosfāts

Kop. fosfors, nātrijs, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja > 10 %

11.4.1.

Nātrija hlorīds
   (31)

Nātrija hlorīds (NaCl) vai produkts, ko ar kristalizāciju ietvaicējot iegūst no sāls šķīduma (vakuuma sāls), iztvaicējot jūras ūdeni (jūras sāls), vai sadrupinot akmeņsāli

Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.4.2.

Nātrija bikarbonāts [Nātrija hidrogēnkarbonāts]

Nātrija bikarbonāts (NaHCO3)

Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.4.3.

Nātrija amonija (bi)karbonāts [Nātrija amonija (hidrogēn)karbonāts]

Produkts, kas rodas nātrija karbonāta un nātrija bikarbonāta ražošanas procesā, zīmju veidā satur amonija bikarbonātu (amonija bikarbonāts maks. 5 %)

Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.4.4.

Nātrija karbonāts

Nātrija karbonāts (NaCO3)

Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.4.5.

Nātrija seskvikarbonāts [Trinātrija hidrogēnkarbonāts]

Nātrija seskvikarbonāts (Na3H(CO3)2)

Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.4.6.

Nātrija sulfāts

Nātrija sulfāts (Na2SO4)

Var saturēt līdz 0,3 % metionīna

Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.4.7.

Organisko skābju nātrija sāļi
   (32)

Tādu pārtikā lietojamu organisko skābju nātrija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi

Nātrijs, organiskā skābe

11.5.1.

Kālija hlorīds

Kālija hlorīds (KCl) vai produkts, ko iegūst, sasmalcinot dabīgas izcelsmes kālija hlorīdu

Kālijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.5.2.

Kālija sulfāts

Kālija sulfāts (K2SO4)

Kālijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.5.3.

Kālija karbonāts

Kālija karbonāts (K2CO3)

Kālijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.5.4.

Kālija bikarbonāts [Kālija hidrgēnkarbonāts]

Kālija bikarbonāts (KHCO3)

Kālijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.5.5.

Organisko skābju kālija sāļi
   (32)

Tādu pārtikā lietojamu organisko skābju kālija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi

Kālijs, organiskā skābe

11.6.1.

Sēra ziedi

Pulverveida sērs, ko iegūst no dabīgajām minerāla iegulām. Arī produkts, kas rodas naftas pārstrādes procesos, ko izmanto sēra ražotāji

Sērs

11.7.1.

Atapulgīts

Dabīgs magnija–alumīnija–silīcija minerāls

Magnijs

11.7.2.

Kvarcs

Dabīgs minerāls, ko iegūst, sasmalcinot kvarca avotus.

Var saturēt līdz 0,1 % drupināšanas palīgvielu

11.7.3.

Kristobalīts

Silīcija dioksīds (SiO2), kas rodas kvarca pārkristalizācijā.

Var saturēt līdz 0,1 % drupināšanas palīgvielu

11.8.1.

Amonija sulfāts

Amonija sulfāts ((NH4)2SO4), ko iegūst ķīmiskajā sintēzē

Slāpeklis kopproteīna veidā, sērs

11.8.2.

Amonija sulfāta šķīdums

Amonija sulfāta ūdens šķīdumi ar amonija sulfāta saturu vismaz 35 %

Slāpeklis kopproteīna veidā

11.8.3.

Organisko skābju amonija sāļi
   (32)

Tādu pārtikā lietojamu organisko skābju amonija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi

Slāpeklis kopproteīna veidā, organiskā skābe

11.8.4.

Amonija laktāts

Amonija laktāts (CH3CHOHCOONH4). Amonija laktāts, ko iegūst, fermentējot ar Lactobacillus delbrueckii ssp. Bulgaricus, Lactococcus lactis ssp., Leuconostoc mesenteroides, Streptococcus thermophilus, Lactobacillus spp. vai Bifidobacterium spp., kas satur vismaz 44 % slāpekļa kopproteīna veidā.

Var saturēt līdz 0,8 % fosfora, 0,9 % kālija, 0,7 % magnija, 0,3 % nātrija, 0,3 % sulfātu, 0,1 % hlorīdu, 5 % cukuru un 0,1 % silikona pretputu līdzekļa

Slāpeklis kopproteīna veidā, koppelni

11.8.5.

Amonija acetāts

Amonija acetāta (CH3COONH4) ūdens šķīdumi ar amonija acetāta saturu vismaz 55 %)

Slāpeklis kopproteīna veidā

12.   Fermentācijas (blakus)produkti no mikroorganismiem

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligāti jānorāda |
| --- | --- | --- | --- |
| 12.1. | Produkti, ko iegūst no dažos substrātos kultivētu specifisku mikroorganismu biomasas | Var saturēt līdz 0,3 % pretputošanas aģentu. Var saturēt līdz 1,5 % filtrācijas/pretplāvas aģentu. Var saturēt līdz 2,9 % propionskābes | Propionskābe, ja > 0,5 % |
| 12.1.1. | Proteīns no Methylophilus methylotrophus | Proteīnu saturošs metanola fermentācijas produkts, kas iegūts no Methylophilus methylotrophus (NCIMB celms 10.515) (34); kopproteīna saturs vismaz 68 %, atstarošanas indekss vismaz 50 | Kopproteīns
  Koppelni
  Koptauki |
| 12.1.2. | Proteīns no Methylococcus capsulatus (Bath), Alca ligenes acidovorans, Bacillus brevis un Bacillus firmus | Proteīnu saturošs dabasgāzes (apm. 91 % metāna, 5 % etāna, 2 % propāna, 0,5 % izobutāna, 0,5 % n-butāna), amonjaka un minerālsāļu fermentācijas produkts, kas iegūts no Methylococcus capsulatus (Bath) (NCIMB celms 11132), Alcaligenes acidovorans (NCIMB celms 12387), Bacillus brevis (NCIMB celms 13288) un Bacillus firmus (NCIMB celms 13280) (34); kopproteīna saturs vismaz 65 % | Kopproteīns
  Koppelni
  Koptauki |
| 12.1.3. | Baktēriju proteīns no Escherichia coli | Proteīnu saturošs produkts – blakusprodukts, ko iegūst no Escherichia coli K12 kultūras (34), kura, audzējot uz augu valsts vai ķīmiskas izcelsmes substrātiem, kas satur amonjaku un minerālvielas, producē aminoskābes; tas var būt hidrolizēts | Kopproteīns |
| 12.1.4. | Baktēriju proteīns no Corynebacterium glutamicum | Proteīnu saturošs produkts – blakusprodukts, ko iegūst no Corynebacterium glutamicum
   (34) kultūras, kura, audzējot uz augu valsts vai ķīmiskas izcelsmes substrātiem, kas satur amonjaku un minerālvielas, producē aminoskābes; tas var būt hidrolizēts | Kopproteīns |
| 12.1.5. | Raugi un to daļas [Alus raugs] [Rauga produkts] | Visi raugi un to daļas, kas iegūtas no Saccharomyces cerevisiae, Saccharomyces carlsbergensis, Kluyveromyces lactis, Kluyveromyces fragilis, Torulaspora delbrueckii, Candida utilis/Pichia jadinii, Saccharomyces uvarum, Saccharomyces ludwigii vai Brettanomyces ssp. (34)
   (35), ko iegūst, audzējot uz tādiem augu valsts izcelsmes substrātiem kā, piemēram, melase, cukura sīrups, spirts, destilācijas atlikumi, labības produkti un cieti saturoši produkti, augļu sula, sūkalas, pienskābe, cukurs, augu šķiedru hidrolizāti un izmantojot fermentācijas barības vielas, piemēram, amonjaku un minerālsāļus | Mitrums, ja < 75 % vai > 97 %
  Ja mitrums < 75 %:
  Kopproteīns |
| 12.1.6. | Micēlija skābbarība no penicilīna ražošanas | Micēlijs (slāpekli saturoši savienojumi), dabīgi mitrs penicilīna ražošanas blakusprodukts, izmantojot Penicillium chrysogenum (ATCC48271) (34), ko kultivē uz dažādas izcelsmes ogļhidrātiem un to hidrolizātiem, kas termiski apstrādāts un sagatavots skābbarībai, penicilīna inaktivēšanai izmantojot Lactobacillus brevis, plantarum, sake, collinoides un Streptococcus lactis; slāpekļa saturs, izsakot kopproteīnā, ir vismaz 7 % | Slāpeklis kopproteīna veidā
  Koppelni |
| 12.1.7. | Raugi, kas iegūti biodīzeļdegvielas ražošanas procesā | Visi raugi un to daļas, kas iegūti no Yarrowia lipolytica
   (34)
   (35) uz augu eļļām, kā arī ar hidratācijas metodi un glicerīna frakcijām, kas veidojas biodegvielas ražošanas laikā. | Mitrums, ja < 75 % vai > 97 %
  Ja mitrums < 75 %:
  Kopproteīns |
| 12.2. | Citi fermentācijas blakusprodukti | Var saturēt līdz 0,6 % pretputošanas aģentu. Var saturēt līdz 0,5 % pretplāvas aģentu. Var saturēt līdz 0,2 % sulfītu | |
| 12.2.1. | Vināzes [kondensētas šķīstošas melases] | Nenorūgušu vīnu/alus misas rūpnieciskas pārstrādes blakusprodukti, piemēram, spirta, organisko skābju, rauga ražošanas blakusprodukti. Tie sastāv no šķidrās/pastveida frakcijas, ko iegūst separējot pēc nenorūgušu vīnu/isas fermentācijas. Tajos var būt fermentācijai izmantoto mikroorganismu nedzīvas šūnas un/vai to daļas. Substrāti parasti ir augu valsts izcelsmes, piemēram, melases, cukura sīrups, spirts, labības produkti un cieti saturoši produkti, augļu sula, sūkalas, pienskābe, cukurs, augu šķiedru hidrolizāti un izmantojot fermentācijas barības vielas, piemēram, amonjaku un minerālsāļus | Kopproteīns
  Substrāts un attiecīgā ražošanas procesa norāde |
| 12.2.2. | L-glutamīnskābes ražošanas blakusprodukti | Blakusprodukti no L-glutamīnskābes ražošanas, to iegūstot Corynebacterium melassecola
   (34) fermentācijā uz substrāta, kas satur saharozi, melases, cietes produktus un to hidrolizātus, amonija sāļus u. c. slāpekli saturošus savienojumus | Kopproteīns |
| 12.2.3. | L-lizīna monohidrohlorīda ražošanas blakusprodukti, izmantojot Brevibacterium lactofermentum | Blakusprodukti no L-lizīna monohidrohlorīda ražošanas, to iegūstot Brevibacterium lactofermentum
   (34) fermentācijā uz substrāta, kas satur saharozi, melases, cietes produktus un to hidrolizātus, amonija sāļus u. c. slāpekli saturošus savienojumus. | Kopproteīns |
| 12.2.4. | Aminoskābju ražošanas blakusprodukti, izmantojot Corynebacterium glutamicum | Šķidri blakusprodukti no aminoskābju ražošanas, tās iegūstot Corynebacterium glutamicum
   (34) fermentācijā uz augu valsts vai ķīmiskas izcelsmes substrātiem, kas satur amonjaku un minerālvielas | Kopproteīns
  Koppelni |
| 12.2.5. | Aminoskābju ražošanas blakusprodukti, izmantojot Escherichia coli K12 | Blakusprodukti no aminoskābju ražošanas, tās iegūstot Escherichia coli K12 (34) fermentācijā uz augu valsts vai ķīmiskas izcelsmes substrātiem, kas satur amonjaku un minerālvielas | Kopproteīns
  Koppelni |
| 12.2.6. | Enzīma ražošanas blakusprodukts, izmantojot Aspergillus niger | Enzīma ražošanas blakusprodukts no Aspergillus niger
   (34) fermentācijas uz kviešiem un iesala | Kopproteīns |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligāti jānorāda

12.1.

Produkti, ko iegūst no dažos substrātos kultivētu specifisku mikroorganismu biomasas

Var saturēt līdz 0,3 % pretputošanas aģentu. Var saturēt līdz 1,5 % filtrācijas/pretplāvas aģentu. Var saturēt līdz 2,9 % propionskābes

Propionskābe, ja > 0,5 %

12.1.1.

Proteīns no Methylophilus methylotrophus

Proteīnu saturošs metanola fermentācijas produkts, kas iegūts no Methylophilus methylotrophus (NCIMB celms 10.515) (34); kopproteīna saturs vismaz 68 %, atstarošanas indekss vismaz 50

Kopproteīns

Koppelni

Koptauki

12.1.2.

Proteīns no Methylococcus capsulatus (Bath), Alca ligenes acidovorans, Bacillus brevis un Bacillus firmus

Proteīnu saturošs dabasgāzes (apm. 91 % metāna, 5 % etāna, 2 % propāna, 0,5 % izobutāna, 0,5 % n-butāna), amonjaka un minerālsāļu fermentācijas produkts, kas iegūts no Methylococcus capsulatus (Bath) (NCIMB celms 11132), Alcaligenes acidovorans (NCIMB celms 12387), Bacillus brevis (NCIMB celms 13288) un Bacillus firmus (NCIMB celms 13280) (34); kopproteīna saturs vismaz 65 %

Kopproteīns

Koppelni

Koptauki

12.1.3.

Baktēriju proteīns no Escherichia coli

Proteīnu saturošs produkts – blakusprodukts, ko iegūst no Escherichia coli K12 kultūras (34), kura, audzējot uz augu valsts vai ķīmiskas izcelsmes substrātiem, kas satur amonjaku un minerālvielas, producē aminoskābes; tas var būt hidrolizēts

Kopproteīns

12.1.4.

Baktēriju proteīns no Corynebacterium glutamicum

Proteīnu saturošs produkts – blakusprodukts, ko iegūst no Corynebacterium glutamicum
   (34) kultūras, kura, audzējot uz augu valsts vai ķīmiskas izcelsmes substrātiem, kas satur amonjaku un minerālvielas, producē aminoskābes; tas var būt hidrolizēts

Kopproteīns

12.1.5.

Raugi un to daļas [Alus raugs] [Rauga produkts]

Visi raugi un to daļas, kas iegūtas no Saccharomyces cerevisiae, Saccharomyces carlsbergensis, Kluyveromyces lactis, Kluyveromyces fragilis, Torulaspora delbrueckii, Candida utilis/Pichia jadinii, Saccharomyces uvarum, Saccharomyces ludwigii vai Brettanomyces ssp. (34)
   (35), ko iegūst, audzējot uz tādiem augu valsts izcelsmes substrātiem kā, piemēram, melase, cukura sīrups, spirts, destilācijas atlikumi, labības produkti un cieti saturoši produkti, augļu sula, sūkalas, pienskābe, cukurs, augu šķiedru hidrolizāti un izmantojot fermentācijas barības vielas, piemēram, amonjaku un minerālsāļus

Mitrums, ja < 75 % vai > 97 %

Ja mitrums < 75 %:

Kopproteīns

12.1.6.

Micēlija skābbarība no penicilīna ražošanas

Micēlijs (slāpekli saturoši savienojumi), dabīgi mitrs penicilīna ražošanas blakusprodukts, izmantojot Penicillium chrysogenum (ATCC48271) (34), ko kultivē uz dažādas izcelsmes ogļhidrātiem un to hidrolizātiem, kas termiski apstrādāts un sagatavots skābbarībai, penicilīna inaktivēšanai izmantojot Lactobacillus brevis, plantarum, sake, collinoides un Streptococcus lactis; slāpekļa saturs, izsakot kopproteīnā, ir vismaz 7 %

Slāpeklis kopproteīna veidā

Koppelni

12.1.7.

Raugi, kas iegūti biodīzeļdegvielas ražošanas procesā

Visi raugi un to daļas, kas iegūti no Yarrowia lipolytica
   (34)
   (35) uz augu eļļām, kā arī ar hidratācijas metodi un glicerīna frakcijām, kas veidojas biodegvielas ražošanas laikā.

Mitrums, ja < 75 % vai > 97 %

Ja mitrums < 75 %:

Kopproteīns

12.2.

Citi fermentācijas blakusprodukti

Var saturēt līdz 0,6 % pretputošanas aģentu. Var saturēt līdz 0,5 % pretplāvas aģentu. Var saturēt līdz 0,2 % sulfītu

12.2.1.

Vināzes [kondensētas šķīstošas melases]

Nenorūgušu vīnu/alus misas rūpnieciskas pārstrādes blakusprodukti, piemēram, spirta, organisko skābju, rauga ražošanas blakusprodukti. Tie sastāv no šķidrās/pastveida frakcijas, ko iegūst separējot pēc nenorūgušu vīnu/isas fermentācijas. Tajos var būt fermentācijai izmantoto mikroorganismu nedzīvas šūnas un/vai to daļas. Substrāti parasti ir augu valsts izcelsmes, piemēram, melases, cukura sīrups, spirts, labības produkti un cieti saturoši produkti, augļu sula, sūkalas, pienskābe, cukurs, augu šķiedru hidrolizāti un izmantojot fermentācijas barības vielas, piemēram, amonjaku un minerālsāļus

Kopproteīns

Substrāts un attiecīgā ražošanas procesa norāde

12.2.2.

L-glutamīnskābes ražošanas blakusprodukti

Blakusprodukti no L-glutamīnskābes ražošanas, to iegūstot Corynebacterium melassecola
   (34) fermentācijā uz substrāta, kas satur saharozi, melases, cietes produktus un to hidrolizātus, amonija sāļus u. c. slāpekli saturošus savienojumus

Kopproteīns

12.2.3.

L-lizīna monohidrohlorīda ražošanas blakusprodukti, izmantojot Brevibacterium lactofermentum

Blakusprodukti no L-lizīna monohidrohlorīda ražošanas, to iegūstot Brevibacterium lactofermentum
   (34) fermentācijā uz substrāta, kas satur saharozi, melases, cietes produktus un to hidrolizātus, amonija sāļus u. c. slāpekli saturošus savienojumus.

Kopproteīns

12.2.4.

Aminoskābju ražošanas blakusprodukti, izmantojot Corynebacterium glutamicum

Šķidri blakusprodukti no aminoskābju ražošanas, tās iegūstot Corynebacterium glutamicum
   (34) fermentācijā uz augu valsts vai ķīmiskas izcelsmes substrātiem, kas satur amonjaku un minerālvielas

Kopproteīns

Koppelni

12.2.5.

Aminoskābju ražošanas blakusprodukti, izmantojot Escherichia coli K12

Blakusprodukti no aminoskābju ražošanas, tās iegūstot Escherichia coli K12 (34) fermentācijā uz augu valsts vai ķīmiskas izcelsmes substrātiem, kas satur amonjaku un minerālvielas

Kopproteīns

Koppelni

12.2.6.

Enzīma ražošanas blakusprodukts, izmantojot Aspergillus niger

Enzīma ražošanas blakusprodukts no Aspergillus niger
   (34) fermentācijas uz kviešiem un iesala

Kopproteīns

13.   Dažādi

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligāti jānorāda |
| --- | --- | --- | --- |
| 13.1.1. | Maizes un makaronu ražošanā iegūti produkti | Produkti, ko iegūst, ražojot maizi, cepumus, vafeles vai makaronus. Tie var būt kaltēti | Ciete
  Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze
  Koptauki, ja > 5 % |
| 13.1.2. | Konditorejas izstrādājumu ražošanā iegūti produkti | Produkti, ko iegūst, ražojot konditorejas izstrādājumus un kūkas. Tie var būt kaltēti | Ciete
  Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze
  Koptauki, ja > 5 % |
| 13.1.3. | Brokastu pārslu ražošanā iegūti produkti | Vielas vai produkti, kas paredzēti izmantošanai cilvēku uzturā (vai ir pamats uzskatīt, ka tos var izmantot cilvēku uzturā) pārstrādātā, daļēji pārstrādātā vai nepārstrādātā veidā. Tie var būt kaltēti | Kopproteīns, ja > 10 %
  Kokšķiedra
  Kopeļļas/tauki, ja > 10 %
  Ciete, ja > 30 %
  Kopējais cukurs, ko aprēķina kā saharozi, ja > 10 % |
| 13.1.4. | Saldumu ražošanā iegūti produkti | Produkti, ko iegūst, ražojot saldumus, tostarp šokolādi. Tie var būt kaltēti | Ciete
  Koptauki, ja > 5 %
  Kopā cukuri, aprēķināti kā saharoze |
| 13.1.5. | Saldējuma ražošanā iegūti produkti | Produkti, ko iegūst, ražojot saldējumu. Tie var būt kaltēti | Ciete
  Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze
  Koptauki |
| 13.1.6. | Svaigu augļu un dārzeņu pārstrādē iegūti produkti un blakusprodukti
   (36) | Produkti, ko iegūst, pārstrādājot svaigus augļus un dārzeņus (tostarp mizu, veselus augļus/dārzeņu gabalus un to maisījumus). Tie var būt kaltēti vai sasaldēti | Ciete
  Kokšķiedra
  Koptauki, ja > 5 %
  HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % |
| 13.1.7. | Augu pārstrādē iegūti produkti
   (36) | Produkti, ko iegūst, sasaldējot vai sakaltējot veselus augus vai to daļas | Kokšķiedra |
| 13.1.8. | Garšvielu un garšas piedevu pārstrādē iegūti produkti
   (36) | Produkti, ko iegūst, sasaldējot vai sakaltējot garšvielas un garšas piedevas vai to daļas | Kopproteīns, ja > 10 %
  Kokšķiedra
  Kopeļļas/tauki, ja > 10 %
  Ciete, ja > 30 %
  Kopējais cukurs, ko aprēķina kā saharozi, ja > 10 % |
| 13.1.9. | Garšaugu pārstrādē iegūti produkti
   (36) | Produkti, ko iegūst, sasmalcinot, samaļot, sasaldējot vai sakaltējot garšaugus vai to daļas | Kokšķiedra |
| 13.1.10. | Kartupeļu pārstrādē iegūti produkti | Produkti, ko iegūst, pārstrādājot kartupeļus. Tie var būt kaltēti vai sasaldēti | Ciete
  Kokšķiedra
  Koptauki, ja > 5 %
  HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % |
| 13.1.11. | Mērču ražošanā iegūti produkti un blakusprodukti | Vielas, ko iegūst mērču ražošanā, kas paredzētas izmantošanai cilvēku uzturā (vai ir pamats uzskatīt, ka tās var izmantot cilvēku uzturā) pārstrādātā, daļēji pārstrādātā vai nepārstrādātā veidā. Tie var būt kaltēti | Koptauki |
| 13.1.12. | Uzkodu ražošanā iegūti produkti un blakusprodukti | Produkti un blakusprodukti, ko iegūst, ražojot uzkodas – kartupeļu čipsus, kartupeļu un/vai graudaugu uzkodas (tieši ekstrudētas uzkodas, kuru pamatā ir mīkla un kas ir granulētas) un riekstus | Koptauki |
| 13.1.13. | Ēšanai gatavas pārtikas ražošanā iegūti produkti | Produkti, ko iegūst, ražojot ēšanai gatavu pārtiku. Tie var būt kaltēti | Koptauki, ja > 5 % |
| 13.1.14. | Alkoholisko dzērienu ražošanā iegūti augu blakusprodukti | Cieti augu produkti (tostarp ogas un sēklas, piemēram, anīsa sēklas), ko iegūst pēc šo augu macerācijas spirta šķīdumā vai pēc alkohola evaporācijas/destilēšanas vai pēc abiem šiem procesiem, ko veic alkoholisko dzērienu ražošanai paredzētu aromatizētāju izstrādē. Šie produkti ir jādestilē, lai izvadītu atlikušo alkoholu | Kopproteīns, ja > 10 %
  Kokšķiedra
  Kopeļļas/tauki, ja > 10 % |
| 13.1.15. | Alus | Produkts, ko iegūst alus brūvēšanas procesā un ko nedrīkst pārdot kā cilvēku uzturā lietojamu dzērienu | Alkohola saturs |
| 13.2.1. | Karamelizēts cukurs | Produkts, ko iegūst, kontrolēti karsējot jebkura veida cukuru | Kopā cukuri, aprēķināti kā saharoze |
| 13.2.2. | Dekstroze | Dekstrozi iegūst cietes hidrolīzes procesā, un tās sastāvā ir attīrīta un kristalizēta glikoze ar vai bez kristāliskā ūdens | Kopā cukuri, aprēķināti kā saharoze |
| 13.2.3. | Fruktoze | Fruktoze kā attīrīts kristālisks pulveris. To iegūst no glikozes sīrupā esošās glikozes, izmantojot glikozes izomerāzi un saharozes inversiju | Kopā cukuri, aprēķināti kā saharoze |
| 13.2.4. | Glikozes sīrups | Glikozes sīrups ir attīrīts un koncentrēts barojošu saharīdu šķīdums ūdenī, ko iegūst cietes hidrolīzes procesā | Kopā cukuri
  Mitrums, ja > 30 % |
| 13.2.5. | Glikozes melase | Produkts, ko iegūst glikozes sīrupu rafinēšanas procesā | Kopā cukuri |
| 13.2.6. | Ksiloze | No koksnes iegūts cukurs | |
| 13.2.7. | Laktuloze | Pussintētisks disaharīds (4-O-D-galaktopiranozil-D-fruktoze), ko iegūst no laktozes, izomerizējot glikozi par fruktozi. Sastopams termiski apstrādātā pienā un piena produktos | Laktuloze |
| 13.2.8. | Glikozamīns (hitozamīns) | Aminocukurs (monosaharīds), kas ir polisaharīdu hitozāna un hitīna struktūras sastāvdaļa. To iegūst vēžveidīgo vai citu posmkāju ektoskeleta hidrolīzē vai graudu, piemēram, kukurūzas vai kviešu, fermentācijā | Atkarībā no gadījuma – nātrijs vai kālijs
  Pēc vajadzības – “no ūdensdzīvniekiem” vai “fermentācijas procesa” |
| 13.3.1. | Ciete
   (37) | Ciete | Ciete |
| 13.3.2. | Ciete
   (37), uzbriedināta | Produkts, kas sastāv no cietes, kura ir izpletusies termiskā apstrādē | Ciete |
| 13.3.3. | Cietes
   (37)
  maisījums | Produkts, kas sastāv no dabīgas un/vai modificētas pārtikas cietes, ko iegūst no dažādiem botāniskiem avotiem | Ciete |
| 13.3.4. | Cietes
   (37)
  hidrolizāti | Produkts, ko iegūst cietes hidrolīzes šķidruma filtrēšanas procesā un kas sastāv no proteīna, cietes, polisaharīdiem, taukiem, eļļas un filtrēšanas palīgvielām (piemēram, diatomīta zeme, kokšķiedra) | Mitrums, ja < 25 % vai > 45 %
  Ja mitrums < 25 %:






  — | Koptauki |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligāti jānorāda

13.1.1.

Maizes un makaronu ražošanā iegūti produkti

Produkti, ko iegūst, ražojot maizi, cepumus, vafeles vai makaronus. Tie var būt kaltēti

Ciete

Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze

Koptauki, ja > 5 %

13.1.2.

Konditorejas izstrādājumu ražošanā iegūti produkti

Produkti, ko iegūst, ražojot konditorejas izstrādājumus un kūkas. Tie var būt kaltēti

Ciete

Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze

Koptauki, ja > 5 %

13.1.3.

Brokastu pārslu ražošanā iegūti produkti

Vielas vai produkti, kas paredzēti izmantošanai cilvēku uzturā (vai ir pamats uzskatīt, ka tos var izmantot cilvēku uzturā) pārstrādātā, daļēji pārstrādātā vai nepārstrādātā veidā. Tie var būt kaltēti

Kopproteīns, ja > 10 %

Kokšķiedra

Kopeļļas/tauki, ja > 10 %

Ciete, ja > 30 %

Kopējais cukurs, ko aprēķina kā saharozi, ja > 10 %

13.1.4.

Saldumu ražošanā iegūti produkti

Produkti, ko iegūst, ražojot saldumus, tostarp šokolādi. Tie var būt kaltēti

Ciete

Koptauki, ja > 5 %

Kopā cukuri, aprēķināti kā saharoze

13.1.5.

Saldējuma ražošanā iegūti produkti

Produkti, ko iegūst, ražojot saldējumu. Tie var būt kaltēti

Ciete

Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze

Koptauki

13.1.6.

Svaigu augļu un dārzeņu pārstrādē iegūti produkti un blakusprodukti
   (36)

Produkti, ko iegūst, pārstrādājot svaigus augļus un dārzeņus (tostarp mizu, veselus augļus/dārzeņu gabalus un to maisījumus). Tie var būt kaltēti vai sasaldēti

Ciete

Kokšķiedra

Koptauki, ja > 5 %

HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 %

13.1.7.

Augu pārstrādē iegūti produkti
   (36)

Produkti, ko iegūst, sasaldējot vai sakaltējot veselus augus vai to daļas

Kokšķiedra

13.1.8.

Garšvielu un garšas piedevu pārstrādē iegūti produkti
   (36)

Produkti, ko iegūst, sasaldējot vai sakaltējot garšvielas un garšas piedevas vai to daļas

Kopproteīns, ja > 10 %

Kokšķiedra

Kopeļļas/tauki, ja > 10 %

Ciete, ja > 30 %

Kopējais cukurs, ko aprēķina kā saharozi, ja > 10 %

13.1.9.

Garšaugu pārstrādē iegūti produkti
   (36)

Produkti, ko iegūst, sasmalcinot, samaļot, sasaldējot vai sakaltējot garšaugus vai to daļas

Kokšķiedra

13.1.10.

Kartupeļu pārstrādē iegūti produkti

Produkti, ko iegūst, pārstrādājot kartupeļus. Tie var būt kaltēti vai sasaldēti

Ciete

Kokšķiedra

Koptauki, ja > 5 %

HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 %

13.1.11.

Mērču ražošanā iegūti produkti un blakusprodukti

Vielas, ko iegūst mērču ražošanā, kas paredzētas izmantošanai cilvēku uzturā (vai ir pamats uzskatīt, ka tās var izmantot cilvēku uzturā) pārstrādātā, daļēji pārstrādātā vai nepārstrādātā veidā. Tie var būt kaltēti

Koptauki

13.1.12.

Uzkodu ražošanā iegūti produkti un blakusprodukti

Produkti un blakusprodukti, ko iegūst, ražojot uzkodas – kartupeļu čipsus, kartupeļu un/vai graudaugu uzkodas (tieši ekstrudētas uzkodas, kuru pamatā ir mīkla un kas ir granulētas) un riekstus

Koptauki

13.1.13.

Ēšanai gatavas pārtikas ražošanā iegūti produkti

Produkti, ko iegūst, ražojot ēšanai gatavu pārtiku. Tie var būt kaltēti

Koptauki, ja > 5 %

13.1.14.

Alkoholisko dzērienu ražošanā iegūti augu blakusprodukti

Cieti augu produkti (tostarp ogas un sēklas, piemēram, anīsa sēklas), ko iegūst pēc šo augu macerācijas spirta šķīdumā vai pēc alkohola evaporācijas/destilēšanas vai pēc abiem šiem procesiem, ko veic alkoholisko dzērienu ražošanai paredzētu aromatizētāju izstrādē. Šie produkti ir jādestilē, lai izvadītu atlikušo alkoholu

Kopproteīns, ja > 10 %

Kokšķiedra

Kopeļļas/tauki, ja > 10 %

13.1.15.

Alus

Produkts, ko iegūst alus brūvēšanas procesā un ko nedrīkst pārdot kā cilvēku uzturā lietojamu dzērienu

Alkohola saturs

13.2.1.

Karamelizēts cukurs

Produkts, ko iegūst, kontrolēti karsējot jebkura veida cukuru

Kopā cukuri, aprēķināti kā saharoze

13.2.2.

Dekstroze

Dekstrozi iegūst cietes hidrolīzes procesā, un tās sastāvā ir attīrīta un kristalizēta glikoze ar vai bez kristāliskā ūdens

Kopā cukuri, aprēķināti kā saharoze

13.2.3.

Fruktoze

Fruktoze kā attīrīts kristālisks pulveris. To iegūst no glikozes sīrupā esošās glikozes, izmantojot glikozes izomerāzi un saharozes inversiju

Kopā cukuri, aprēķināti kā saharoze

13.2.4.

Glikozes sīrups

Glikozes sīrups ir attīrīts un koncentrēts barojošu saharīdu šķīdums ūdenī, ko iegūst cietes hidrolīzes procesā

Kopā cukuri

Mitrums, ja > 30 %

13.2.5.

Glikozes melase

Produkts, ko iegūst glikozes sīrupu rafinēšanas procesā

Kopā cukuri

13.2.6.

Ksiloze

No koksnes iegūts cukurs

13.2.7.

Laktuloze

Pussintētisks disaharīds (4-O-D-galaktopiranozil-D-fruktoze), ko iegūst no laktozes, izomerizējot glikozi par fruktozi. Sastopams termiski apstrādātā pienā un piena produktos

Laktuloze

13.2.8.

Glikozamīns (hitozamīns)

Aminocukurs (monosaharīds), kas ir polisaharīdu hitozāna un hitīna struktūras sastāvdaļa. To iegūst vēžveidīgo vai citu posmkāju ektoskeleta hidrolīzē vai graudu, piemēram, kukurūzas vai kviešu, fermentācijā

Atkarībā no gadījuma – nātrijs vai kālijs

Pēc vajadzības – “no ūdensdzīvniekiem” vai “fermentācijas procesa”

13.3.1.

Ciete
   (37)

Ciete

Ciete

13.3.2.

Ciete
   (37), uzbriedināta

Produkts, kas sastāv no cietes, kura ir izpletusies termiskā apstrādē

Ciete

13.3.3.

Cietes
   (37)
  maisījums

Produkts, kas sastāv no dabīgas un/vai modificētas pārtikas cietes, ko iegūst no dažādiem botāniskiem avotiem

Ciete

13.3.4.

Cietes
   (37)
  hidrolizāti

Produkts, ko iegūst cietes hidrolīzes šķidruma filtrēšanas procesā un kas sastāv no proteīna, cietes, polisaharīdiem, taukiem, eļļas un filtrēšanas palīgvielām (piemēram, diatomīta zeme, kokšķiedra)

Mitrums, ja < 25 % vai > 45 %

Ja mitrums < 25 %:

—

Koptauki

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

13.3.5.

Dekstrīns

Dekstrīns ir ar skābi daļēji hidrolizēta ciete

13.3.6.

Maltodekstrīns

Maltodekstrīns ir daļēji hidrolizēta ciete

13.4.1.

Polidekstroze

Neregulāri savienoti glikozes polimēri, ko iegūst, termāli polimerizējot D-glikozi

13.5.1.

Polioli

Produkts, ko iegūst hidrogenēšanas vai fermentēšanas procesā. Tā sastāvā ir monosaharīdi, disaharīdi, oligosaharīdi vai polisaharīdi

13.5.2.

Izomalts

Cukura alkohols, ko iegūst saharozes enzimātiskās konversijas un hidrogenēšanas procesā

13.5.3.

Mannīts

Produkts, ko iegūst hidrogenēšanas vai fermentēšanas procesā. Tā sastāvā ir reducēta glikoze un/vai fruktoze

13.5.4.

Ksilīts

Produkts, ko iegūst ksilozes hidrogenēšanas vai fermentēšanas procesā

13.5.5.

Sorbīts

Produkts, ko iegūst glikozes hidrogenēšanas procesā

13.6.1.

Skābās eļļas no ķīmiskās rafinēšanas
   (38)

Produkts, ko iegūst augu vai dzīvnieku izcelsmes eļļu un tauku atskābjošanas laikā ar sārmu palīdzību, tad skābina un atdala no ūdens fāzes, un kas satur brīvas taukskābes, eļļas vai taukus un dabīgas sēklu, augļu vai dzīvnieku audu, piemēram, mono- un diglicerīdi, lecitīns un šķiedras, sastāvdaļas

Koptauki

Mitrums, ja > 1 %

13.6.2.

Taukskābes, kas esterificētas ar glicerolu
   (39)

Glicerīdi, ko iegūst, ar taukskābēm esterificējot glicerīnu. Var saturēt līdz 50 ppm niķeļa no hidrogenēšanas

Mitrums, ja > 1 %

Koptauki

Niķelis ja > 20 ppm

13.6.3.

Taukskābju mono- un di- un tri-glicerīdi
   (39)

Produkts, kas sastāv no glicerīna mono-, di- un triesteru maisījuma ar taukskābēm.

Tie var saturēt nelielus daudzumus brīvu taukskābju un glicerīna.

Var saturēt līdz 50 ppm niķeļa no hidrogenēšanas

Koptauki

Niķelis ja > 20 ppm

13.6.4.

Taukskābju sāļi
   (39)

Produkts, ko iegūst taukskābju, kurām ir vismaz četri oglekļa atomi, reakcijā ar kalcija, magnija, nātrija vai kālija hidroksīdiem, oksīdiem vai sāļiem.

Var saturēt līdz 50 ppm niķeļa no hidrogenēšanas

Koptauki (pēc hidrolīzes)

Mitrums

Ca, Na, K vai Mg (pēc vajadzības)

Niķelis ja > 20 ppm

13.6.5.

Taukskābju distilāti no fizikālās rafinēšanas
   (38)

Produkts, ko iegūst augu vai dzīvnieku izcelsmes eļļu un tauku atskābjošanas laikā ar destilēšanas palīdzību un kas satur brīvas taukskābes, eļļas vai taukus un dabīgas sēklu, augļu vai dzīvnieku audu, piemēram, mono- un diglicerīdi, steroli un tokoferoli, sastāvdaļas

Koptauki

Mitrums, ja > 1 %

13.6.6.

Neattīrītas taukskābes no sašķelšanas
   (38)

Produkts, ko iegūst eļļas/tauku sašķelšanā. Parasti tas sastāv no neattīrītām taukskābēm C6-C24, alifātiskās, lineārās, monokarbonskābes, piesātinātas un nepiesātinātas. Var saturēt līdz 50 ppm niķeļa no hidrogenēšanas

Koptauki

Mitrums, ja > 1 %

Niķelis ja > 20 ppm

13.6.7.

Attīrītas taukskābes no sašķelšanas
   (38)

Produkts, ko iegūst no eļļas/tauku sašķelšanas ar neattīrīto taukskābju destilēšanas palīdzību un ko, iespējams, hidrogenē. Parasti tas sastāv no attīrītām destilētām taukskābēm C6-C24, alifātiskās, lineārās, monokarbonskābes, piesātinātas un nepiesātinātas.

Var saturēt līdz 50 ppm niķeļa no hidrogenēšanas

Koptauki

Mitrums, ja > 1 %

Niķelis ja > 20 ppm

13.6.8.

Ziepju pamatvielas
   (38)

Produkts, ko iegūst augu eļļu un tauku atskābjošanas laikā ar kalcija-, magnija-, nātrija- vai kālija- hidroksīda šķīdumu palīdzību; tas satur taukskābju, eļļu vai tauku sāļus un dabīgas sēklu, augļu vai dzīvnieku audu, piemēram, mono- un diglicerīdi, lecitīns un šķiedras, sastāvdaļas

Mitrums, ja < 40 un > 50 %

Ca, Na, K vai Mg (pēc vajadzības)

13.6.9.

Ar organiskām skābēm esterificēti taukskābju mono- un diglicerīdi
   (39)
   (40)

Ar organiskām skābēm esterificēti taukskābju mono- un diglicerīdi ar vismaz četriem oglekļa atomiem

Koptauki

13.6.10.

Taukskābju saharozes esteri
   (39)

Saharozes un taukskābju esteri

Kopā cukuri, aprēķināti kā saharoze

Koptauki

13.6.11.

Taukskābju saharozes glicerīdi
   (39)

Saharozes esteru un taukskābju mono- un diglicerīdu maisījums

Kopā cukuri, aprēķināti kā saharoze

Koptauki

13.8.1.

Glicerīns, neattīrīts

Blakusprodukts, kas iegūts:

| — | tauku pārstrādē, sašķeļot eļļas/taukus taukskābēs un saldūdenī, kam seko saldūdens koncentrēšana, lai iegūtu neattīrītu glicerīnu, vai dabīgo eļļu/tauku pāresterificēšana (var saturēt līdz 0,5 % metanola), lai iegūtu taukskābju metilesterus un saldūdeni, kam seko saldūdens koncentrēšana, lai iegūtu neattīrītu glicerīnu, |
| --- | --- |

—

tauku pārstrādē, sašķeļot eļļas/taukus taukskābēs un saldūdenī, kam seko saldūdens koncentrēšana, lai iegūtu neattīrītu glicerīnu, vai dabīgo eļļu/tauku pāresterificēšana (var saturēt līdz 0,5 % metanola), lai iegūtu taukskābju metilesterus un saldūdeni, kam seko saldūdens koncentrēšana, lai iegūtu neattīrītu glicerīnu,

| — | biodīzeļdegvielas ražošanā (taukskābju metilesteri vai etilesteri), pāresterificējot nenoteiktas augu un dzīvnieku izcelsmes eļļas un taukus. Glicerīns var saturēt minerālsāļus un organiskos sāļus (līdz 7,5 %). |
| --- | --- |

—

biodīzeļdegvielas ražošanā (taukskābju metilesteri vai etilesteri), pāresterificējot nenoteiktas augu un dzīvnieku izcelsmes eļļas un taukus. Glicerīns var saturēt minerālsāļus un organiskos sāļus (līdz 7,5 %).

Var saturēt līdz 0,5 % metanola un līdz 4 % MONG (Matter Organic Non Glycerol), ietverot taukskābju metilesterus, taukskābju etilesterus, brīvas taukskābes un glicerīdus,

| — | augu vai dzīvnieku izcelsmes eļļu/tauku pārziepošanā, parasti ar sārmiem/sārmzemēm, lai iegūtu ziepes. |
| --- | --- |

—

augu vai dzīvnieku izcelsmes eļļu/tauku pārziepošanā, parasti ar sārmiem/sārmzemēm, lai iegūtu ziepes.

Var saturēt līdz 50 ppm niķeļa no hidrogenēšanas

Glicerīns

Kālijs, ja > 1,5 %

Nātrijs, ja > 1,5 %

Niķelis ja > 20 ppm

13.8.2.

Glicerīns

Produkts, kas iegūts:

| — | tauku pārstrādē, a) sašķeļot eļļu/tauku, kam seko saldūdens koncentrēšana un rafinēšana ar destilēšanas (skatīt B daļā procesu glosārija 20. ierakstu) vai jonu apmaiņas procesa palīdzību; b) dabīgo eļļu/tauku pāresterificēšanā, lai iegūtu taukskābju metilesterus un neattīrītu saldūdeni, kam seko saldūdens koncentrēšana, lai iegūtu neattīrītu glicerīnu, un rafinēšana ar destilēšanas vai jonu apmaiņas procesa palīdzību, |
| --- | --- |

—

tauku pārstrādē, a) sašķeļot eļļu/tauku, kam seko saldūdens koncentrēšana un rafinēšana ar destilēšanas (skatīt B daļā procesu glosārija 20. ierakstu) vai jonu apmaiņas procesa palīdzību; b) dabīgo eļļu/tauku pāresterificēšanā, lai iegūtu taukskābju metilesterus un neattīrītu saldūdeni, kam seko saldūdens koncentrēšana, lai iegūtu neattīrītu glicerīnu, un rafinēšana ar destilēšanas vai jonu apmaiņas procesa palīdzību,

| — | biodīzeļdegvielas ražošanā (taukskābju metilesteri vai etilesteri), pāresterificējot nenoteiktas augu un dzīvnieku izcelsmes eļļas un taukus un pēc tam rafinējot glicerīnu. Minimālais glicerīna saturs: 99 % no sausnas, |
| --- | --- |

—

biodīzeļdegvielas ražošanā (taukskābju metilesteri vai etilesteri), pāresterificējot nenoteiktas augu un dzīvnieku izcelsmes eļļas un taukus un pēc tam rafinējot glicerīnu. Minimālais glicerīna saturs: 99 % no sausnas,

| — | augu vai dzīvnieku izcelsmes eļļu/tauku pārziepošanā, parasti ar sārmiem/sārmzemēm, lai iegūtu ziepes, kam seko neattīrīta glicerīna rafinēšana un destilēšana. |
| --- | --- |

—

augu vai dzīvnieku izcelsmes eļļu/tauku pārziepošanā, parasti ar sārmiem/sārmzemēm, lai iegūtu ziepes, kam seko neattīrīta glicerīna rafinēšana un destilēšana.

Var saturēt līdz 50 ppm niķeļa no hidrogenēšanas

Glicerīns, ja < 99 % no sausnas

Nātrijs, ja > 0,1 %

Kālijs, ja > 0,1 %

Niķelis ja > 20 ppm

13.9.1.

Metilsulfonilmetāns

Organisks sēra savienojums ((CH3)2SO2), ko iegūst sintētiski un kas ir identisks dabiski veidotajam savienojumam augos

Sērs

13.10.1.

Kūdra

Produkts, kas rodas augu (galvenokārt sfagnu) dabiskās sadalīšanās procesā anaerobā un oligotrofā vidē

Kokšķiedra

13.10.2.

Leonardīts

Produkts, kas ir dabā sastopams fenola ogļūdeņražu minerālu komplekss, zināms arī kā humāts, kas rodas, organiskām vielām sadaloties miljoniem gadu laikā

Kokšķiedra

13.11.1.

Propilēnglikols [1,2-propāndiols; [propāna 1,2-diols]

Organisks savienojums (diol- vai dubult-alkohols), kā formula ir C3H8O2. Tas ir viskozs šķidrums ar nedaudz saldu garšu, kas ir higroskopisks un viegli sajaucas ar ūdeni, acetonu un hloroformu. Var saturēt līdz 0,3 % dipropilēnglikola

Propilēnglikols

13.11.2.

Propilēnglikola monoesteri un taukskābes
   (39)

Propilēnglikola monoesteri un taukskābes, atsevišķi vai maisījumos ar diesteriem

Propilēnglikols

Koptauki

---

(1)  OV L 35, 8.2.2005., 1. lpp.

(2)  Zemākā saprātīgi sasniedzamā līmeņa princips.

(3)  OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp.

(4)  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

(5)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

(6)  Atkāpjoties no šī pienākuma, procesam “žāvēšana” tas nav obligāti.

(7)  Vācu valodā “Konzentrieren” vajadzības gadījumā drīkst aizstāt ar “Eindicken”, un tādā gadījumā parastajam apzīmētājam būtu jābūt “eingedickt”.

(8)  Vajadzības gadījumā vārdu “mizošana” drīkst aizstāt ar vārdu “izlobīšana” vai “nolobīšana”, un tādā gadījumā parastajam apzīmētājam būtu jābūt “izlobīti” vai “nolobīti”.

(9)  Attiecībā uz rīsiem šo procesu sauc “lobīšana”, un parastais apzīmētājs ir “lobīts”.

(10)  Franču valodā drīkst lietot vārdu “issues”.

(11)  Vācu valodā drīkst lietot apzīmētāju “aufgeschlossen” un nosaukumu “Quellwasser” (attiecībā uz cieti). Dāņu valodā drīkst lietot apzīmētāju “Kvældning” un nosaukumu “Kvældet” (attiecībā uz cieti).

(12)  Franču valodā vārdu “Pressage” vajadzības gadījumā drīkst aizstāt ar “Extraction mécanique”.

(13)  Nosaukumu drīkst papildināt ar labības sugu.

(14)  Jāatzīmē, ka “kukurūza” var attiekties uz kukurūzu kā tādu, gan uz “graudiem”. Tas attiecas uz visiem kukurūzas produktiem.

(15)  Ja šai sastāvdaļai veikta smalkāka malšana, nosaukumam drīkst pievienot vārdu “smalkas” vai arī nosaukumu drīkst aizstāt ar atbilstošu apzīmējumu.

(16)  Nosaukumu drīkst papildināt ar graudu sugu.

(17)  Vajadzības gadījumā var iekļaut norādi “Zems glikozinolāta saturs”, kā definēts Kopienas tiesību aktos. Tas attiecas uz visiem rapšu sēklu produktiem.

(18)  Nosaukumu papildina ar augu sugu.

(19)  Nosaukumu papildina ar augu sugu.

(20)  Nosaukumu papildina ar augu sugu.

(21)  Nosaukums ir jāpapildina ar norādi par veiktās apstrādes īpašībām.

(22)  Nosaukumā drīkst norādīt zāles lopbarības kultūras sugu.

(23)  Terminu “rupjie milti” drīkst aizstāt ar terminu “granulas”. Nosaukumā drīkst norādīt žāvēšanas veidu.

(24)  Nosaukums jāpapildina attiecīgi ar sugu.

(25)  Nosaukumu papildina ar augu sugu.

(26)  Nosaukumi nav sinonīmi, un tie galvenokārt atšķiras pēc mitruma satura; jālieto tam atbilstošais nosaukums.

(27)  Neskarot obligātās prasības par tirdzniecības dokumentiem un veselības sertifikātiem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kā noteikts Komisijas Regulā (ES) Nr. 142/2011 (VIII pielikuma III nodaļa) (OV L 54, 26.2.2011., 1. lpp.), ja katalogs tiek izmantots marķēšanas nolūkā, nosaukumu pēc vajadzības aizstāj ar

| — | dzīvnieku sugas nosaukumu un |
| --- | --- |

—

dzīvnieku sugas nosaukumu un

| — | dzīvnieku izcelsmes produkta daļu (piemēram, aknas, gaļa (tikai tad, ja skeleta muskulis)), un/vai |
| --- | --- |

—

dzīvnieku izcelsmes produkta daļu (piemēram, aknas, gaļa (tikai tad, ja skeleta muskulis)), un/vai

| — | dzīvnieku sugu nosaukumu, kas nav izmantots attiecībā uz aizliegumu par pārstrādi vienas sugas ietvaros (piemēram, mājputnus nesaturošs) vai |
| --- | --- |

—

dzīvnieku sugu nosaukumu, kas nav izmantots attiecībā uz aizliegumu par pārstrādi vienas sugas ietvaros (piemēram, mājputnus nesaturošs) vai

papildināts pēc vajadzības ar

| — | dzīvnieku sugas nosaukumu un/vai |
| --- | --- |

—

dzīvnieku sugas nosaukumu un/vai

| — | dzīvnieku izcelsmes produkta daļu (piemēram, aknas, gaļa (tikai tad, ja skeleta muskulis)), un/vai |
| --- | --- |

—

dzīvnieku izcelsmes produkta daļu (piemēram, aknas, gaļa (tikai tad, ja skeleta muskulis)), un/vai

| — | dzīvnieku sugu nosaukumu, kas nav izmantots attiecībā uz aizliegumu par pārstrādi vienas sugas ietvaros. |
| --- | --- |

—

dzīvnieku sugu nosaukumu, kas nav izmantots attiecībā uz aizliegumu par pārstrādi vienas sugas ietvaros.

(28)  Neskarot obligātās prasības par tirdzniecības dokumentiem un veselības sertifikātiem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 142/2011 (VIII pielikuma III nodaļa), ja katalogs tiek izmantots marķēšanas nolūkā, nosaukumu pēc vajadzības papildina ar

| — | dzīvnieku sugu nosaukumu, ko pārstrādā, (piemēram, cūku, atgremotāju, putnu) un/vai |
| --- | --- |

—

dzīvnieku sugu nosaukumu, ko pārstrādā, (piemēram, cūku, atgremotāju, putnu) un/vai

| — | pārstrādāto materiālu (piemēram, kauli) un/vai |
| --- | --- |

—

pārstrādāto materiālu (piemēram, kauli) un/vai

| — | pārstrādāto materiālu (piemēram, attaukots, rafinēts) un/vai |
| --- | --- |

—

pārstrādāto materiālu (piemēram, attaukots, rafinēts) un/vai

| — | dzīvnieku sugu nosaukumu, kas nav izmantots attiecībā uz aizliegumu par pārstrādi vienas sugas ietvaros (piemēram, mājputnus nesaturošs). |
| --- | --- |

—

dzīvnieku sugu nosaukumu, kas nav izmantots attiecībā uz aizliegumu par pārstrādi vienas sugas ietvaros (piemēram, mājputnus nesaturošs).

(29)  Nosaukums jāpapildina attiecīgi ar sugu.

(30)  Nosaukums jāpapildina sugas nosaukumu gadījumos, kad ražo no akvakultūrā audzētām zivīm.

(31)  Nosaukumam papildus vai tā vietā var norādīt avota raksturu.

(32)  Nosaukums jāgroza vai jāpapildina, norādot attiecīgi organisko skābi.

(33)  Nosaukumā var iekļaut norādi par ražošanas procesu.

(34)  Mikroorganismu šūnas ir inaktivētas vai nedzīvas.

(35)  Atkarībā no zinātniskās taksonomijas raugu celmu nosaukumi var būt atšķirīgi, tāpēc var lietot arī minēto raugu nosaukumu sinonīmus.

(36)  Vajadzības gadījumā nosaukumam jāpievieno informācija par augļu, dārzeņu, augu, garšvielu un garšaugu sugu.

(37)  Nosaukumu jāpapildina, norādot botānisko izcelsmi.

(38)  Nosaukumu jāpapildina, norādot augu vai dzīvnieku izcelsmi.

(39)  Nosaukums jāgroza vai jāpapildina, norādot izmantotās taukskābes.

(40)  Nosaukums jāgroza vai jāpapildina, norādot izmantotās organiskās skābes.

---