# Europeiska unionens L 271/2012

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2012.271.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 271 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 55 årgången5 oktober 2012 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2012.271.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 271

Svensk utgåva

Lagstiftning

55 årgången5 oktober 2012

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 908/2012 av den 4 oktober 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | | BESLUT |
| | | 2012/538/EU |
| | * | Rådets beslut av den 24 september 2012 om utnämning av en maltesisk suppleant i Regionkommittén | 3 |
| | | 2012/539/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 26 september 2012 om medgivande av undantag från Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster när det gäller produktion och grossistförsäljning av el från konventionella källor i Italiens norra makroområde och södra makroområde och om ändring av kommissionens beslut 2010/403/EU
  [delgivet med nr C(2012) 6665]

   (
  1
  ) | 4 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 908/2012 av den 4 oktober 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

BESLUT

2012/538/EU

*

Rådets beslut av den 24 september 2012 om utnämning av en maltesisk suppleant i Regionkommittén

3

2012/539/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 26 september 2012 om medgivande av undantag från Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster när det gäller produktion och grossistförsäljning av el från konventionella källor i Italiens norra makroområde och södra makroområde och om ändring av kommissionens beslut 2010/403/EU
  [delgivet med nr C(2012) 6665]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2012) 6665]

1

4

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 5.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 271/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 908/2012

av den 4 oktober 2012

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 oktober 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 55,0 |
| MA | 74,2 |
| MK | 59,9 |
| TR | 57,9 |
| XS | 41,5 |
| ZZ | 57,7 |
| 0707 00 05 | MK | 22,1 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 74,5 |
| 0709 93 10 | TR | 115,1 |
| ZZ | 115,1 |
| 0805 50 10 | AR | 85,2 |
| CL | 108,8 |
| TR | 86,3 |
| UY | 79,0 |
| ZA | 99,8 |
| ZZ | 91,8 |
| 0806 10 10 | MK | 23,1 |
| TR | 126,3 |
| ZZ | 74,7 |
| 0808 10 80 | BR | 79,8 |
| CL | 136,1 |
| NZ | 133,8 |
| US | 158,1 |
| ZA | 127,3 |
| ZZ | 127,0 |
| 0808 30 90 | CN | 50,7 |
| TR | 110,0 |
| ZZ | 80,4 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

55,0

MA

74,2

MK

59,9

TR

57,9

XS

41,5

ZZ

57,7

0707 00 05

MK

22,1

TR

126,8

ZZ

74,5

0709 93 10

TR

115,1

ZZ

115,1

0805 50 10

AR

85,2

CL

108,8

TR

86,3

UY

79,0

ZA

99,8

ZZ

91,8

0806 10 10

MK

23,1

TR

126,3

ZZ

74,7

0808 10 80

BR

79,8

CL

136,1

NZ

133,8

US

158,1

ZA

127,3

ZZ

127,0

0808 30 90

CN

50,7

TR

110,0

ZZ

80,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 5.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 271/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 271/3

---

RÅDETS BESLUT

av den 24 september 2012

om utnämning av en maltesisk suppleant i Regionkommittén

(2012/538/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av den maltesiska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 22 december 2009 och den 18 januari 2010 antog rådet besluten 2009/1014/EU (1) och 2010/29/EU (2) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2010 till och med den 25 januari 2015. |
| --- | --- |

(1)

Den 22 december 2009 och den 18 januari 2010 antog rådet besluten 2009/1014/EU (1) och 2010/29/EU (2) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2010 till och med den 25 januari 2015.

| (2) | En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Noel FORMOSA har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Noel FORMOSA har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till suppleant i Regionkommittén utnämns härmed för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2015

| — | Paul BUTTIGIEG, Mayor of Qala, Gozo. |
| --- | --- |

—

Paul BUTTIGIEG, Mayor of Qala, Gozo.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 24 september 2012.

På rådets vägnar

A. D. MAVROYIANNIS

Ordförande

---

(1)  EUT L 348, 29.12.2009, s. 22.

1

(2)  EUT L 12, 19.1.2010, s. 11.

2

---

| 5.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 271/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 271/4

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 26 september 2012

om medgivande av undantag från Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster när det gäller produktion och grossistförsäljning av el från konventionella källor i Italiens norra makroområde och södra makroområde och om ändring av kommissionens beslut 2010/403/EU

[delgivet med nr C(2012) 6665]

(Endast den italienska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2012/539/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (1), särskilt artikel 30.5 och 30.6,

med beaktande av den ansökan som EniPower SpA (nedan kallat EniPower) lämnat in genom e-post den 29 mars 2012, och

av följande skäl:

I.   BAKGRUND

| (1) | Den 29 mars 2012 lämnade EniPower en ansökan enligt artikel 30.5 i direktiv 2004/17/EG genom e-post till kommissionen. Kommissionen underrättade de italienska myndigheterna om ansökan den 11 april 2012 och begärde kompletterande upplysningar av de italienska myndigheterna genom e-post av den 25 maj och 25 juli 2012, och från EniPower genom e-post av den 25 maj 2012. Kompletterande upplysningar lämnades av de italienska myndigheterna genom e-post av den 20 juni 2012, den 21 juni 2012 och den 8 augusti 2012 och av EniPower den 20 juni 2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 29 mars 2012 lämnade EniPower en ansökan enligt artikel 30.5 i direktiv 2004/17/EG genom e-post till kommissionen. Kommissionen underrättade de italienska myndigheterna om ansökan den 11 april 2012 och begärde kompletterande upplysningar av de italienska myndigheterna genom e-post av den 25 maj och 25 juli 2012, och från EniPower genom e-post av den 25 maj 2012. Kompletterande upplysningar lämnades av de italienska myndigheterna genom e-post av den 20 juni 2012, den 21 juni 2012 och den 8 augusti 2012 och av EniPower den 20 juni 2012.

| (2) | Ansökan som lämnades av EniPower gäller produktion och grossistförsäljning av el inom Italiens territorium med undantag för Sardinien och Sicilien. |
| --- | --- |

(2)

Ansökan som lämnades av EniPower gäller produktion och grossistförsäljning av el inom Italiens territorium med undantag för Sardinien och Sicilien.

II.   RÄTTSLIG RAM

| (3) | Enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG är kontrakt som syftar till att medge utförandet av någon av de verksamheter på vilka det direktivet är tillämpligt undantagna från direktivets tillämpningsområde om den aktuella verksamheten i den medlemsstat där den utövas är direkt konkurrensutsatt på marknader med fritt tillträde. Bedömningen av direkt konkurrensutsättning görs på grundval av objektiva kriterier och med beaktande av den berörda sektorns särdrag. Tillträdet till marknaden betraktas som fritt om medlemsstaten har genomfört och tillämpar relevant gemenskapslagstiftning om öppning av en viss sektor eller en del av den. Denna lagstiftning förtecknas i bilaga XI till direktiv 2004/17/EG, där det för elsektorn hänvisas till Europaparlamentets och rådets direktiv 96/92/EG av den 19 december 1996 om gemensamma regler för den inre marknaden för el (2). Direktiv 96/92/EG har ersatts av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/54/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 96/92/EG (3), som har ersatts av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 2003/54/EG (4). |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG är kontrakt som syftar till att medge utförandet av någon av de verksamheter på vilka det direktivet är tillämpligt undantagna från direktivets tillämpningsområde om den aktuella verksamheten i den medlemsstat där den utövas är direkt konkurrensutsatt på marknader med fritt tillträde. Bedömningen av direkt konkurrensutsättning görs på grundval av objektiva kriterier och med beaktande av den berörda sektorns särdrag. Tillträdet till marknaden betraktas som fritt om medlemsstaten har genomfört och tillämpar relevant gemenskapslagstiftning om öppning av en viss sektor eller en del av den. Denna lagstiftning förtecknas i bilaga XI till direktiv 2004/17/EG, där det för elsektorn hänvisas till Europaparlamentets och rådets direktiv 96/92/EG av den 19 december 1996 om gemensamma regler för den inre marknaden för el (2). Direktiv 96/92/EG har ersatts av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/54/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 96/92/EG (3), som har ersatts av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 2003/54/EG (4).

| (4) | Italien har genomfört och tillämpar utöver direktiv 96/92/EG också direktiv 2003/54/EG och direktiv 2009/72/EG. Tillträdet till marknaden bör följaktligen, i enlighet med artikel 30.3 första stycket i direktiv 2004/17/EG, betraktas som fritt inom hela Italiens territorium. |
| --- | --- |

(4)

Italien har genomfört och tillämpar utöver direktiv 96/92/EG också direktiv 2003/54/EG och direktiv 2009/72/EG. Tillträdet till marknaden bör följaktligen, i enlighet med artikel 30.3 första stycket i direktiv 2004/17/EG, betraktas som fritt inom hela Italiens territorium.

| (5) | Bedömningen av direkt konkurrensutsättning bör göras på grundval av olika indikatorer, av vilka ingen nödvändigtvis är avgörande i sig. När det gäller de marknader som berörs av detta beslut är ett av de kriterier som bör beaktas den sammanlagda marknadsandelen för huvudaktörerna på en given marknad. Ett annat kriterium är koncentrationsgraden på dessa marknader. Med tanke på de berörda marknadernas särdrag bör hänsyn också tas till andra kriterier, såsom balansmarknadens funktion, priskonkurrens och i vilken utsträckning kunderna byter leverantör. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av direkt konkurrensutsättning bör göras på grundval av olika indikatorer, av vilka ingen nödvändigtvis är avgörande i sig. När det gäller de marknader som berörs av detta beslut är ett av de kriterier som bör beaktas den sammanlagda marknadsandelen för huvudaktörerna på en given marknad. Ett annat kriterium är koncentrationsgraden på dessa marknader. Med tanke på de berörda marknadernas särdrag bör hänsyn också tas till andra kriterier, såsom balansmarknadens funktion, priskonkurrens och i vilken utsträckning kunderna byter leverantör.

| (6) | Detta beslut påverkar inte tillämpningen av konkurrensreglerna. |
| --- | --- |

(6)

Detta beslut påverkar inte tillämpningen av konkurrensreglerna.

III.   BEDÖMNING

| (7) | Grossistförsäljningen av el i Italien görs på elbörser, genom spotkontrakt, genom terminskontrakt eller bilateralt. |
| --- | --- |

(7)

Grossistförsäljningen av el i Italien görs på elbörser, genom spotkontrakt, genom terminskontrakt eller bilateralt.

| (8) | Spotmarknaden består av en Day Ahead-marknad (Mercato del Giorno Prima – MGP), där el omsätts för följande dag, en intradagsmarknad (Mercato Infragiornaliero), där operatörerna kan justera sina försäljningar och inköp på Day Ahead-marknaden, och en marknad för stödtjänster (Mercato dei Servizi di Dispacciamento) där Terna – Italiens systemansvariga för överföringssystemet – handlar in de resurser som behövs för att förvalta och kontrollera systemet i syfte att åtgärda överbelastning inom området, skapa en energireserv och balansera systemet i realtid. |
| --- | --- |

(8)

Spotmarknaden består av en Day Ahead-marknad (Mercato del Giorno Prima – MGP), där el omsätts för följande dag, en intradagsmarknad (Mercato Infragiornaliero), där operatörerna kan justera sina försäljningar och inköp på Day Ahead-marknaden, och en marknad för stödtjänster (Mercato dei Servizi di Dispacciamento) där Terna – Italiens systemansvariga för överföringssystemet – handlar in de resurser som behövs för att förvalta och kontrollera systemet i syfte att åtgärda överbelastning inom området, skapa en energireserv och balansera systemet i realtid.

| (9) | Terminskontrakten förhandlas på reglerade marknader – terminsmarknaden (Mercato a Termine MTE) och den italienska energiderivatbörsen (IDEX) och/eller OTC-plattformar. Den italienska energiderivatbörsen är en plattform för handel med instrument baserade på genomsnittligt inköpspris (fast nationellt pris – Prezzo Unico Nazionale, PUN). |
| --- | --- |

(9)

Terminskontrakten förhandlas på reglerade marknader – terminsmarknaden (Mercato a Termine MTE) och den italienska energiderivatbörsen (IDEX) och/eller OTC-plattformar. Den italienska energiderivatbörsen är en plattform för handel med instrument baserade på genomsnittligt inköpspris (fast nationellt pris – Prezzo Unico Nazionale, PUN).

| (10) | Enligt de senaste tillgängliga uppgifterna är den italienska elmixens viktigaste bränsle naturgas, som står för mer än hälften av all producerad el. Förnybara bränslen kommer på andra plats med 28 % av elproduktionen år 2011 (varav 55 % från vattenkraft, 12 % från vindkraft, 13 % från solenergi, 13 % från bioenergi och 7 % från jordvärme) (5). |
| --- | --- |

(10)

Enligt de senaste tillgängliga uppgifterna är den italienska elmixens viktigaste bränsle naturgas, som står för mer än hälften av all producerad el. Förnybara bränslen kommer på andra plats med 28 % av elproduktionen år 2011 (varav 55 % från vattenkraft, 12 % från vindkraft, 13 % från solenergi, 13 % från bioenergi och 7 % från jordvärme) (5).

| (11) | Enligt kommissionens tidigare praxis (6) kan följande relevanta produktmarknader urskiljas inom elsektorn: i) produktion och grossistförsäljning, ii) överföring, iii) distribution och iv) detaljistförsäljning. Vissa av dessa marknader kan delas in i underkategorier, men kommissionen har hittills haft som praxis (7) att inte godkänna en åtskillnad mellan en elproduktionsmarknad och en marknad för grossistförsäljning eftersom produktionen i sig bara är ett första steg i värdekedjan medan de producerade elvolymerna marknadsförs via grossistmarknaden. |
| --- | --- |

(11)

Enligt kommissionens tidigare praxis (6) kan följande relevanta produktmarknader urskiljas inom elsektorn: i) produktion och grossistförsäljning, ii) överföring, iii) distribution och iv) detaljistförsäljning. Vissa av dessa marknader kan delas in i underkategorier, men kommissionen har hittills haft som praxis (7) att inte godkänna en åtskillnad mellan en elproduktionsmarknad och en marknad för grossistförsäljning eftersom produktionen i sig bara är ett första steg i värdekedjan medan de producerade elvolymerna marknadsförs via grossistmarknaden.

| (12) | Ansökan från EniPower gäller produktion och grossistförsäljning av el. Enligt en bedömning från den italienska konkurrensmyndigheten (Autorita Garante della Concorenza e del mercato) och den italienska el- och gasmyndigheten (Autorita per l'energia elettrica e il gas) definieras grossistmarknaden som ”inköps- och försäljningskontrakt som sluts mellan å ena sidan operatörer som innehar primärenergikällor (nationellt producerad och importerad energi) och å andra sidan stora industrikunder (företaget Acquirente Unico och grossister)”. |
| --- | --- |

(12)

Ansökan från EniPower gäller produktion och grossistförsäljning av el. Enligt en bedömning från den italienska konkurrensmyndigheten (Autorita Garante della Concorenza e del mercato) och den italienska el- och gasmyndigheten (Autorita per l'energia elettrica e il gas) definieras grossistmarknaden som ”inköps- och försäljningskontrakt som sluts mellan å ena sidan operatörer som innehar primärenergikällor (nationellt producerad och importerad energi) och å andra sidan stora industrikunder (företaget Acquirente Unico och grossister)”.

| (13) | Den sökande konstaterar att vad beträffar ansökan kan analysen av grossistmarknaden begränsas till Day Ahead-marknaden, eftersom den marknaden också omfattar terminskontrakt som alltid måste programmeras in i Day Ahead-marknaden när tidpunkten för den fysiska leveransen har nåtts. Av denna anledning bidrar de volymer som omsätts genom terminskontrakt och som levereras fysiskt till prisbildningen på Day Ahead-marknaden. Den sökande hävdar att intradagsmarknaden är ett komplement till Day Ahead-marknaden och att de volymer som omsätts på intradagsmarknaden endast är marginella jämfört med volymerna på Day Ahead-marknaden. Marknaden för stödtjänster är upplagd på ett sätt som skiljer sig fundamentalt från upplägget på Day Ahead-marknaden och intradagsmarknaden, eftersom Terna på denna marknad är den centrala motparten och handlar in de resurser som krävs för trygg förvaltning och kontroll av det nationella systemet. Den sökandes bedömning stöds av den italienska konkurrensmyndigheten (8) och av den italienska el- och gasmyndigheten (9). |
| --- | --- |

(13)

Den sökande konstaterar att vad beträffar ansökan kan analysen av grossistmarknaden begränsas till Day Ahead-marknaden, eftersom den marknaden också omfattar terminskontrakt som alltid måste programmeras in i Day Ahead-marknaden när tidpunkten för den fysiska leveransen har nåtts. Av denna anledning bidrar de volymer som omsätts genom terminskontrakt och som levereras fysiskt till prisbildningen på Day Ahead-marknaden. Den sökande hävdar att intradagsmarknaden är ett komplement till Day Ahead-marknaden och att de volymer som omsätts på intradagsmarknaden endast är marginella jämfört med volymerna på Day Ahead-marknaden. Marknaden för stödtjänster är upplagd på ett sätt som skiljer sig fundamentalt från upplägget på Day Ahead-marknaden och intradagsmarknaden, eftersom Terna på denna marknad är den centrala motparten och handlar in de resurser som krävs för trygg förvaltning och kontroll av det nationella systemet. Den sökandes bedömning stöds av den italienska konkurrensmyndigheten (8) och av den italienska el- och gasmyndigheten (9).

| (14) | I kommissionens senaste beslut enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG – kommissionens genomförandebeslut 2012/218/EU av den 24 april 2012 om medgivande av undantag från Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster när det gäller produktion och grossistförsäljning av el från konventionella källor i Tyskland (10) – görs åtskillnad mellan två produktmarknader när det gäller produktion och grossistförsäljning av el, nämligen marknaden för el som produceras från konventionella källor och marknaden för el som produceras från förnybara källor (11). Denna åtskillnad gjordes på grund av det specialsystem som tillämpas på energi som produceras från förnybara källor (12) i Tyskland. |
| --- | --- |

(14)

I kommissionens senaste beslut enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG – kommissionens genomförandebeslut 2012/218/EU av den 24 april 2012 om medgivande av undantag från Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster när det gäller produktion och grossistförsäljning av el från konventionella källor i Tyskland (10) – görs åtskillnad mellan två produktmarknader när det gäller produktion och grossistförsäljning av el, nämligen marknaden för el som produceras från konventionella källor och marknaden för el som produceras från förnybara källor (11). Denna åtskillnad gjordes på grund av det specialsystem som tillämpas på energi som produceras från förnybara källor (12) i Tyskland.

| (15) | Enligt genomförandebeslut 2012/218/EU bör en undersökning göras av huruvida den italienska marknaden för produktion och grossistförsäljning av el kan delas upp i två separata produktmarknader. För detta ändamål uppmanades den sökande och de italienska myndigheterna att uttrycka sina synpunkter i frågan. |
| --- | --- |

(15)

Enligt genomförandebeslut 2012/218/EU bör en undersökning göras av huruvida den italienska marknaden för produktion och grossistförsäljning av el kan delas upp i två separata produktmarknader. För detta ändamål uppmanades den sökande och de italienska myndigheterna att uttrycka sina synpunkter i frågan.

| (16) | I Italien är produktionen av el från förnybara källor föremål för specialvillkor (13) såsom följande:






  a) | Ett förenklat förfarande för att få tillstånd från regionala eller lokala myndigheter för anläggningar som drivs med energi från förnybara källor. |
| --- | --- | --- |

(16)

I Italien är produktionen av el från förnybara källor föremål för specialvillkor (13) såsom följande:

a)

Ett förenklat förfarande för att få tillstånd från regionala eller lokala myndigheter för anläggningar som drivs med energi från förnybara källor.

| b) | Fasta anslutningsavgifter och förmånlig behandling. |
| --- | --- |

b)

Fasta anslutningsavgifter och förmånlig behandling.

| c) | System med incitamentsersättningar. |
| --- | --- |

c)

System med incitamentsersättningar.

| d) | Matningsprioritet om det förekommer likvärdiga erbjudanden på Day Ahead-marknaden. |
| --- | --- |

d)

Matningsprioritet om det förekommer likvärdiga erbjudanden på Day Ahead-marknaden.

| (17) | Det incitamentssystem som avses i led c i skäl 16 kan tillämpas genom något av följande instrument: CIP 6-mekanismen (14) (Meccanismo CIP6), All Inclusive-tariffen (Tariffe Omnicomprensive – FIT), gröna certifikat (Certificati Verdi – CV) och energikonton (Conto Energia – CE).






  a) | CIP 6-mekanismen består av en lagstadgad inmatningstariff för el som produceras från förnybara källor och likvärdiga källor, särskilt el som produceras i kraftvärmeverk. Av de 3,5 GWh som omfattades av CIP 6-mekanismen 2011 kommer 1 GWh från förnybara källor (15). Denna mekanism täcker driftskostnaderna, kapitalkostnaderna, bränslekostnaderna och innehåller också en incitamentskomponent som kan tillämpas under de 8 första åren. Detta system håller på att fasas ut (16). |
| --- | --- | --- |

(17)

Det incitamentssystem som avses i led c i skäl 16 kan tillämpas genom något av följande instrument: CIP 6-mekanismen (14) (Meccanismo CIP6), All Inclusive-tariffen (Tariffe Omnicomprensive – FIT), gröna certifikat (Certificati Verdi – CV) och energikonton (Conto Energia – CE).

a)

CIP 6-mekanismen består av en lagstadgad inmatningstariff för el som produceras från förnybara källor och likvärdiga källor, särskilt el som produceras i kraftvärmeverk. Av de 3,5 GWh som omfattades av CIP 6-mekanismen 2011 kommer 1 GWh från förnybara källor (15). Denna mekanism täcker driftskostnaderna, kapitalkostnaderna, bränslekostnaderna och innehåller också en incitamentskomponent som kan tillämpas under de 8 första åren. Detta system håller på att fasas ut (16).

| b) | All Inclusive-tariffen (nedan kallad FIT-mekanismen) kan tillämpas på anläggningar med installerad kapacitet mindre än 200 kW för vindkraftparker och kapacitet mindre än 1 MW för andra typer av förnybar energi. Detta system garanteras för 15 år, är frivilligt och utgör ett alternativ till systemet med gröna certifikat. All Inclusive-tariffen omfattar energipriset och en incitamentsdel. |
| --- | --- |

b)

All Inclusive-tariffen (nedan kallad FIT-mekanismen) kan tillämpas på anläggningar med installerad kapacitet mindre än 200 kW för vindkraftparker och kapacitet mindre än 1 MW för andra typer av förnybar energi. Detta system garanteras för 15 år, är frivilligt och utgör ett alternativ till systemet med gröna certifikat. All Inclusive-tariffen omfattar energipriset och en incitamentsdel.

| c) | Mekanismen med gröna certifikat (nedan kallad CV-mekanismen) baserar sig på obligatoriska kvoter för producenter och importörer av el från konventionella källor, och genom mekanismen ska ett antal gröna certifikat ges ut årligen. Certifikaten tilldelas anläggningar för förnybar energi enligt källan för den energi som produceras och kan omsättas på en separat marknad som är åtskild från energimarknaden. Producenterna av förnybar el får intäkter från försäljning av förnybar energi och, som incitament, intäkter från försäljningen av gröna certifikat. Värdet på de gröna certifikaten bestäms enligt förhållandet mellan efterfrågan (från producenter och importörer av el från konventionella källor) och utbud (från producenter av el från förnybara källor). Systemen med gröna certifikat tillämpas på anläggningar över 1 MW (utom solcellsanläggningar) och för vindkraft över 200 kW. |
| --- | --- |

c)

Mekanismen med gröna certifikat (nedan kallad CV-mekanismen) baserar sig på obligatoriska kvoter för producenter och importörer av el från konventionella källor, och genom mekanismen ska ett antal gröna certifikat ges ut årligen. Certifikaten tilldelas anläggningar för förnybar energi enligt källan för den energi som produceras och kan omsättas på en separat marknad som är åtskild från energimarknaden. Producenterna av förnybar el får intäkter från försäljning av förnybar energi och, som incitament, intäkter från försäljningen av gröna certifikat. Värdet på de gröna certifikaten bestäms enligt förhållandet mellan efterfrågan (från producenter och importörer av el från konventionella källor) och utbud (från producenter av el från förnybara källor). Systemen med gröna certifikat tillämpas på anläggningar över 1 MW (utom solcellsanläggningar) och för vindkraft över 200 kW.

| d) | Systemet med energikonton (nedan kallat CE-mekanismen) ger incitament för produktion av el från solceller och består av en inmatningspremie där producenterna får ett marknadspris på Day Ahead-marknaden och en incitamentsdel. Detta incitamentssystem är garanterat för 20 år. |
| --- | --- |

d)

Systemet med energikonton (nedan kallat CE-mekanismen) ger incitament för produktion av el från solceller och består av en inmatningspremie där producenterna får ett marknadspris på Day Ahead-marknaden och en incitamentsdel. Detta incitamentssystem är garanterat för 20 år.

| (18) | Enligt de senaste uppgifterna (17) omfattas 45 % av all el som produceras från förnybara källor (cirka 12,6 % av den totala elomsättningen på Day Ahead-marknaden år 2011) av ett reglerat pris och är oberoende av tillgång och efterfrågan på el. Återstående 55 % av den el som produceras från förnybara källor omsätts direkt genom bilaterala kontrakt eller på börserna till marknadspris, men kan ändå få incitament i form av gröna certifikat eller energikonton. |
| --- | --- |

(18)

Enligt de senaste uppgifterna (17) omfattas 45 % av all el som produceras från förnybara källor (cirka 12,6 % av den totala elomsättningen på Day Ahead-marknaden år 2011) av ett reglerat pris och är oberoende av tillgång och efterfrågan på el. Återstående 55 % av den el som produceras från förnybara källor omsätts direkt genom bilaterala kontrakt eller på börserna till marknadspris, men kan ändå få incitament i form av gröna certifikat eller energikonton.

| (19) | Som de italienska myndigheterna påpekar (18) får dock en del av elen, även om den har genererats från förnybara källor, inte något incitament i form av ersättning och har heller inte matningsprioritet (19). Sådan el säljs på Day Ahead-marknaden till marknadspris, på samma sätt som el som produceras från konventionella källor. |
| --- | --- |

(19)

Som de italienska myndigheterna påpekar (18) får dock en del av elen, även om den har genererats från förnybara källor, inte något incitament i form av ersättning och har heller inte matningsprioritet (19). Sådan el säljs på Day Ahead-marknaden till marknadspris, på samma sätt som el som produceras från konventionella källor.

| (20) | Eftersom el som produceras från förnybara källor i regel har inmatningsprioritet kan man anse att sådan el är oberoende av efterfrågan (20). |
| --- | --- |

(20)

Eftersom el som produceras från förnybara källor i regel har inmatningsprioritet kan man anse att sådan el är oberoende av efterfrågan (20).

| (21) | För el som omfattas av CIP 6-mekanismen och FIT-mekanismen är produktion och inmatning också oberoende av priserna, eftersom operatörerna har rätt till en lagstadgad betalning. För el som omfattas av CV- och CE-mekanismerna säljs elen på grossistmarknaden till ett pris som beror på Day Ahead-marknaden, men får ett incitament som överskrider det pris till vilket elen säljs på marknaden. |
| --- | --- |

(21)

För el som omfattas av CIP 6-mekanismen och FIT-mekanismen är produktion och inmatning också oberoende av priserna, eftersom operatörerna har rätt till en lagstadgad betalning. För el som omfattas av CV- och CE-mekanismerna säljs elen på grossistmarknaden till ett pris som beror på Day Ahead-marknaden, men får ett incitament som överskrider det pris till vilket elen säljs på marknaden.

| (22) | Dessutom sker försäljningen av förnybar el som omfattas av CIP 6- och FIT-mekanismerna oftast genom organet för energitjänster (21) (Gestore dei Servizi Energetici – nedan kallat GSE), som inhandlar el och sedan säljer den, på ett andra steg, på grossistmarknaden. Marknaden skiljer sig därför uppenbarligen även ur ett efterfrågeperspektiv från grossistmarknaden för konventionell el. |
| --- | --- |

(22)

Dessutom sker försäljningen av förnybar el som omfattas av CIP 6- och FIT-mekanismerna oftast genom organet för energitjänster (21) (Gestore dei Servizi Energetici – nedan kallat GSE), som inhandlar el och sedan säljer den, på ett andra steg, på grossistmarknaden. Marknaden skiljer sig därför uppenbarligen även ur ett efterfrågeperspektiv från grossistmarknaden för konventionell el.

| (23) | Den italienska konkurrensmyndigheten konstaterar att marknaden för fullt subventionerad el från förnybara källor (som omfattas av CIP 6- och FIT-mekanismen), som utgör endast cirka 12 % av den energi som produceras i Italien, är mindre än den tyska marknaden för el från förnybara källor (14 % av den totala elmarknaden) och att det inte anses vara lämpligt att dela upp den italienska produktmarknaden för el på samma sätt som i Tyskland. Kommissionen anser dock att de minimis-principen inte kan åberopas i detta fall. Även om endast 12 % av den totala marknaden omfattas av garanterat pris, har förnybar el som säljs på marknaden i regel förmåner i form av prioriterad anslutning och inmatningsprioritet och en del av energiproducenterna har också andra förmåner än garanterat pris (t.ex. CE- och CV-mekanismerna). |
| --- | --- |

(23)

Den italienska konkurrensmyndigheten konstaterar att marknaden för fullt subventionerad el från förnybara källor (som omfattas av CIP 6- och FIT-mekanismen), som utgör endast cirka 12 % av den energi som produceras i Italien, är mindre än den tyska marknaden för el från förnybara källor (14 % av den totala elmarknaden) och att det inte anses vara lämpligt att dela upp den italienska produktmarknaden för el på samma sätt som i Tyskland. Kommissionen anser dock att de minimis-principen inte kan åberopas i detta fall. Även om endast 12 % av den totala marknaden omfattas av garanterat pris, har förnybar el som säljs på marknaden i regel förmåner i form av prioriterad anslutning och inmatningsprioritet och en del av energiproducenterna har också andra förmåner än garanterat pris (t.ex. CE- och CV-mekanismerna).

| (24) | Den italienska el- och gasmyndigheten anser att el producerad från förnybara källor utgör en del av samma marknad som omfattar el producerad från konventionella källor eftersom el från förnybara källor utövar konkurrenstryck på el från konventionella källor. |
| --- | --- |

(24)

Den italienska el- och gasmyndigheten anser att el producerad från förnybara källor utgör en del av samma marknad som omfattar el producerad från konventionella källor eftersom el från förnybara källor utövar konkurrenstryck på el från konventionella källor.

| (25) | Kommissionen konstaterar att den el som genereras från förnybara källor utövar ett konkurrenstryck på el som produceras från konventionella källor. Det framgår dock av fakta som framställs ovan, särskilt skälen 19–22, att det omvända inte gäller. Dessutom har varken den sökande eller de italienska myndigheterna hänvisat till övertygande bevisning som stöd för påståendet om att el från konventionella källor utövar ett konkurrenstryck på el från förnybara källor. El från förnybara källor kan därför inte inbegripas i samma marknad som el från konventionella källor. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen konstaterar att den el som genereras från förnybara källor utövar ett konkurrenstryck på el som produceras från konventionella källor. Det framgår dock av fakta som framställs ovan, särskilt skälen 19–22, att det omvända inte gäller. Dessutom har varken den sökande eller de italienska myndigheterna hänvisat till övertygande bevisning som stöd för påståendet om att el från konventionella källor utövar ett konkurrenstryck på el från förnybara källor. El från förnybara källor kan därför inte inbegripas i samma marknad som el från konventionella källor.

| (26) | Med tanke på de faktorer som granskas i skälen 11–25 för att bedöma om villkoren enligt artikel 30.1 i direktiv 2004/17/EG uppfylls och utan att det påverkar konkurrenslagstiftningen, definieras härmed två relevanta produktmarknader. Den första produktmarknaden definieras som marknaden för produktion och grossistförsäljning av el genererad från konventionella källor. I detta beslut gäller att den el som avses i skäl 19 och som inte omfattas av ersättningar under något av de tillämpliga incitamentssystemen och som inte har matningsprioritet, även om denna el genereras från förnybara källor, anses utgöra del av produktmarknaden för produktion och grossistförsäljning av el som genereras från konventionella källor. Den andra produktmarknaden definieras som marknaden för produktion och grossistförsäljning av el genererad från förnybara källor. I detta beslut gäller att el som genereras från källor som är likvärdiga med förnybara källor som omfattas av CIP 6-mekanismen enligt led a i skäl 17, anses utgöra del av produktmarknaden för produktion och grossistförsäljning av el genererad från förnybara källor. |
| --- | --- |

(26)

Med tanke på de faktorer som granskas i skälen 11–25 för att bedöma om villkoren enligt artikel 30.1 i direktiv 2004/17/EG uppfylls och utan att det påverkar konkurrenslagstiftningen, definieras härmed två relevanta produktmarknader. Den första produktmarknaden definieras som marknaden för produktion och grossistförsäljning av el genererad från konventionella källor. I detta beslut gäller att den el som avses i skäl 19 och som inte omfattas av ersättningar under något av de tillämpliga incitamentssystemen och som inte har matningsprioritet, även om denna el genereras från förnybara källor, anses utgöra del av produktmarknaden för produktion och grossistförsäljning av el som genereras från konventionella källor. Den andra produktmarknaden definieras som marknaden för produktion och grossistförsäljning av el genererad från förnybara källor. I detta beslut gäller att el som genereras från källor som är likvärdiga med förnybara källor som omfattas av CIP 6-mekanismen enligt led a i skäl 17, anses utgöra del av produktmarknaden för produktion och grossistförsäljning av el genererad från förnybara källor.

| (27) | Enligt kommissionens tidigare praxis har elmarknaden mestadels ansetts vara nationell (22) till sin omfattning, eller mindre (23). I vissa fall har kommissionen gett möjlighet att definiera marknader som är större än de nationella marknaderna (24). |
| --- | --- |

(27)

Enligt kommissionens tidigare praxis har elmarknaden mestadels ansetts vara nationell (22) till sin omfattning, eller mindre (23). I vissa fall har kommissionen gett möjlighet att definiera marknader som är större än de nationella marknaderna (24).

| (28) | Elmarknaden i Italien var föremål för ett annat förfarande enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG, vilket resulterade i kommissionens beslut 2010/403/EU av den 14 juli 2010 om medgivande av undantag från Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, när det gäller produktion och grossistförsäljning av el i Italiens norra makroområde och när det gäller detaljistförsäljning av el till slutkunder som är anslutna till mellan- och högspänningsnätet samt till ultrahögspänningsnätet (25). Ansökan lämnades av Compagnia Valdostana delle Acque och gällde produktion och grossistförsäljning av el inom Italiens hela territorium eller alternativt norra makroområdet. För bedömningen av huruvida villkoren enligt artikel 30.1 i direktiv 2004/17/EG var uppfyllda, begränsade kommissionen sin granskning till den existerande konkurrenssituationen inom norra makroområdet i fråga om produktion och grossistförsäljning av el. Vid den tidpunkten bekräftade de italienska myndigheterna att avgränsningen av norra makroområdet som relevant marknad är korrekt, men tillade att ”det pågår förändringar som innebär att avgränsningen mellan de återstående makroområdena för tillfället inte är helt klar och att det i väntan på omfattande undersökningar i dagsläget inte går att slutgiltigt bedöma konkurrensläget inom dessa geografiska marknader”. |
| --- | --- |

(28)

Elmarknaden i Italien var föremål för ett annat förfarande enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG, vilket resulterade i kommissionens beslut 2010/403/EU av den 14 juli 2010 om medgivande av undantag från Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, när det gäller produktion och grossistförsäljning av el i Italiens norra makroområde och när det gäller detaljistförsäljning av el till slutkunder som är anslutna till mellan- och högspänningsnätet samt till ultrahögspänningsnätet (25). Ansökan lämnades av Compagnia Valdostana delle Acque och gällde produktion och grossistförsäljning av el inom Italiens hela territorium eller alternativt norra makroområdet. För bedömningen av huruvida villkoren enligt artikel 30.1 i direktiv 2004/17/EG var uppfyllda, begränsade kommissionen sin granskning till den existerande konkurrenssituationen inom norra makroområdet i fråga om produktion och grossistförsäljning av el. Vid den tidpunkten bekräftade de italienska myndigheterna att avgränsningen av norra makroområdet som relevant marknad är korrekt, men tillade att ”det pågår förändringar som innebär att avgränsningen mellan de återstående makroområdena för tillfället inte är helt klar och att det i väntan på omfattande undersökningar i dagsläget inte går att slutgiltigt bedöma konkurrensläget inom dessa geografiska marknader”.

| (29) | Den sökande hävdar att den geografiska marknaden bör omdefinieras efter de betydande ändringarna av både överföringsnätets konfiguration och strukturen för tillgång och efterfrågan. Närmare bestämt har det på leveranssidan under de senaste tre åren kommit in ett betydande tillskott av ny kapacitet baserad på kombicykelteknik i landets norra och södra regioner, kapacitet från högeffektiva koleldade kraftverk i centrala Italien och kapacitet från förnybara källor i de södra områdena och på Sardinien och Sicilien. På efterfrågesidan har efterfrågan sjunkit inom alla ekonomiska sektorer i och med den ekonomiska krisen, från och med år 2008. Den sökande definierar således den relevanta geografiska marknaden för produktion och grossistförsäljning av el som hela Italiens territorium med undantag för Sardinien och Sicilien (nedan kallat kontinentala Italien). |
| --- | --- |

(29)

Den sökande hävdar att den geografiska marknaden bör omdefinieras efter de betydande ändringarna av både överföringsnätets konfiguration och strukturen för tillgång och efterfrågan. Närmare bestämt har det på leveranssidan under de senaste tre åren kommit in ett betydande tillskott av ny kapacitet baserad på kombicykelteknik i landets norra och södra regioner, kapacitet från högeffektiva koleldade kraftverk i centrala Italien och kapacitet från förnybara källor i de södra områdena och på Sardinien och Sicilien. På efterfrågesidan har efterfrågan sjunkit inom alla ekonomiska sektorer i och med den ekonomiska krisen, från och med år 2008. Den sökande definierar således den relevanta geografiska marknaden för produktion och grossistförsäljning av el som hela Italiens territorium med undantag för Sardinien och Sicilien (nedan kallat kontinentala Italien).

| (30) | År 2005 genomförde el- och gasmyndigheten och konkurrensmyndigheten en djuplodande analys av den geografiska marknaden för el i Italien, och resultaten presenterades i en undersökning om situationen rörande liberaliseringen i elenergisektorn (Indagine Conoscitiva sullo stato della liberalizzazione nel settore dell'energia elettrica e del gas naturale – IC22). I analysen identifierades fyra åtskilda geografiska marknader, enligt följande:






  a) | Norra makroområdet (landets norra del (26) plus naven för begränsad produktion i Turbigo och Monfalcone). |
| --- | --- | --- |

(30)

År 2005 genomförde el- och gasmyndigheten och konkurrensmyndigheten en djuplodande analys av den geografiska marknaden för el i Italien, och resultaten presenterades i en undersökning om situationen rörande liberaliseringen i elenergisektorn (Indagine Conoscitiva sullo stato della liberalizzazione nel settore dell'energia elettrica e del gas naturale – IC22). I analysen identifierades fyra åtskilda geografiska marknader, enligt följande:

a)

Norra makroområdet (landets norra del (26) plus naven för begränsad produktion i Turbigo och Monfalcone).

| b) | Södra makroområdet som utgörs av övriga kontinentala Italien (bestående av tre områden – norra centralområdet (27), södra centralområdet (28), södra området (29) och Kalabrien – plus naven för begränsad produktion i Piombino, Rossano och Brindisi). |
| --- | --- |

b)

Södra makroområdet som utgörs av övriga kontinentala Italien (bestående av tre områden – norra centralområdet (27), södra centralområdet (28), södra området (29) och Kalabrien – plus naven för begränsad produktion i Piombino, Rossano och Brindisi).

| c) | Makroområdet Sicilien (Sicilien plus navet för begränsad produktion i Priolo). |
| --- | --- |

c)

Makroområdet Sicilien (Sicilien plus navet för begränsad produktion i Priolo).

| d) | Makroområdet Sardinien. |
| --- | --- |

d)

Makroområdet Sardinien.

| (31) | Den sökande lade fram följande indikatorer, på grundval av analysen enligt skäl 30 och aktuella marknadsdata för 2008–2011:






  a) | Mättnaden av överföringsgränser mellan områdena räknat som antalet överbelastningstimmar (antalet timmar under vilka överföringsgränserna mellan två närliggande områden är mättade). En låg överbelastningsfrekvens mellan närliggande områden innebär att de tillhör samma geografiska marknad, eftersom konkurrensvillkoren är homogena inom det berörda området, medan en hög överbelastningsfrekvens tyder på en viss nivå av marknadsfragmentering och en eventuell förekomst av icke-homogena konkurrensvillkor inom det berörda området. |
| --- | --- | --- |

(31)

Den sökande lade fram följande indikatorer, på grundval av analysen enligt skäl 30 och aktuella marknadsdata för 2008–2011:

a)

Mättnaden av överföringsgränser mellan områdena räknat som antalet överbelastningstimmar (antalet timmar under vilka överföringsgränserna mellan två närliggande områden är mättade). En låg överbelastningsfrekvens mellan närliggande områden innebär att de tillhör samma geografiska marknad, eftersom konkurrensvillkoren är homogena inom det berörda området, medan en hög överbelastningsfrekvens tyder på en viss nivå av marknadsfragmentering och en eventuell förekomst av icke-homogena konkurrensvillkor inom det berörda området.

| b) | Prisskillnader och priskonkurrens inom området. |
| --- | --- |

b)

Prisskillnader och priskonkurrens inom området.

| c) | Residualefterfrågan, som definieras som totala efterfrågan inom varje område och högsta potentiella import från närliggande områden. |
| --- | --- |

c)

Residualefterfrågan, som definieras som totala efterfrågan inom varje område och högsta potentiella import från närliggande områden.

| (32) | De italienska myndigheterna uppmanades att lämna sina synpunkter om den aktuella definitionen av den relevanta geografiska marknaden för Italien. Den italienska el- och gasmyndigheten bekräftade att definitionen av den relevanta geografiska marknaden enligt 2005 års undersökning av liberaliseringen inom elenergisektorn fortfarande var korrekt och konstaterade att den relevanta geografiska marknaden enligt de uppgifter som myndigheten hade till förfogande bör delas upp i fyra makroområden med avseende på detta undantagsförfarande, nämligen norra makroområdet, södra makroområdet, makroområdet Sicilien och makroområdet Sardinien. |
| --- | --- |

(32)

De italienska myndigheterna uppmanades att lämna sina synpunkter om den aktuella definitionen av den relevanta geografiska marknaden för Italien. Den italienska el- och gasmyndigheten bekräftade att definitionen av den relevanta geografiska marknaden enligt 2005 års undersökning av liberaliseringen inom elenergisektorn fortfarande var korrekt och konstaterade att den relevanta geografiska marknaden enligt de uppgifter som myndigheten hade till förfogande bör delas upp i fyra makroområden med avseende på detta undantagsförfarande, nämligen norra makroområdet, södra makroområdet, makroområdet Sicilien och makroområdet Sardinien.

| (33) | Den italienska konkurrensmyndigheten bekräftade också yttrandet från el- och gasmyndigheten. Även om myndigheten konstaterar att vissa av de ursprungliga flaskhalsarna i nätet har avhjälpts tack vare Ternas investeringar, har utvecklingen av förhållandet mellan tillgång (utveckling av ny produktionskapacitet) och efterfrågan nyligen visat på nya nätbegränsningar, vilket lett till lägre priser i söder under en betydande andel fulla timmar. Konkurrensmyndigheten konstaterade också att tillämpning av kriteriet om residualefterfrågan bekräftar uppdelningen av kontinentala Italien i två separata områden – norra makroområdet och södra makroområdet. |
| --- | --- |

(33)

Den italienska konkurrensmyndigheten bekräftade också yttrandet från el- och gasmyndigheten. Även om myndigheten konstaterar att vissa av de ursprungliga flaskhalsarna i nätet har avhjälpts tack vare Ternas investeringar, har utvecklingen av förhållandet mellan tillgång (utveckling av ny produktionskapacitet) och efterfrågan nyligen visat på nya nätbegränsningar, vilket lett till lägre priser i söder under en betydande andel fulla timmar. Konkurrensmyndigheten konstaterade också att tillämpning av kriteriet om residualefterfrågan bekräftar uppdelningen av kontinentala Italien i två separata områden – norra makroområdet och södra makroområdet.

| (34) | Mot bakgrund av det ovan anförda och i brist på tillräcklig stödande bevisning för att påvisa förekomsten av ett enda marknadsområde som täcker kontinentala Italien, delar kommissionen inte den sökandes syn om att den relevanta geografiska marknaden i fråga om konventionell el består av kontinentala Italien. |
| --- | --- |

(34)

Mot bakgrund av det ovan anförda och i brist på tillräcklig stödande bevisning för att påvisa förekomsten av ett enda marknadsområde som täcker kontinentala Italien, delar kommissionen inte den sökandes syn om att den relevanta geografiska marknaden i fråga om konventionell el består av kontinentala Italien.

| (35) | Som slutledning konstateras, med tanke på de faktorer som granskas i skälen 27–34 i syfte att utvärdera huruvida villkoren enligt artikel 30.1 i direktiv 2004/17/EG har uppfyllts och utan att det påverkar konkurrenslagstiftningen, att de relevanta geografiska marknaderna för produktion och grossistförsäljning av el genererad från konventionella källor anses vara norra makroområdet och södra makroområdet. |
| --- | --- |

(35)

Som slutledning konstateras, med tanke på de faktorer som granskas i skälen 27–34 i syfte att utvärdera huruvida villkoren enligt artikel 30.1 i direktiv 2004/17/EG har uppfyllts och utan att det påverkar konkurrenslagstiftningen, att de relevanta geografiska marknaderna för produktion och grossistförsäljning av el genererad från konventionella källor anses vara norra makroområdet och södra makroområdet.

| (36) | Vad gäller produktion och grossistförsäljning av förnybar el enligt definitionen i skäl 26 är det inte nödvändigt att fastställa exakt geografisk omfattning, eftersom resultatet av analysen skulle bli samma oavsett vilken definition av alternativ marknad som används (Italiens hela territorium, kontinentala Italien eller norra makroområdet och södra makroområdet). |
| --- | --- |

(36)

Vad gäller produktion och grossistförsäljning av förnybar el enligt definitionen i skäl 26 är det inte nödvändigt att fastställa exakt geografisk omfattning, eftersom resultatet av analysen skulle bli samma oavsett vilken definition av alternativ marknad som används (Italiens hela territorium, kontinentala Italien eller norra makroområdet och södra makroområdet).

| (37) | Här konstateras ändå att samma uppsättning incitament som förtecknas i skäl 16 tillämpas enhetligt över hela Italiens territorium. |
| --- | --- |

(37)

Här konstateras ändå att samma uppsättning incitament som förtecknas i skäl 16 tillämpas enhetligt över hela Italiens territorium.

a)   Marknadsandelar och marknadskoncentration

| (38) | I enlighet med sin fasta praxis (30) konstaterar kommissionen att i fråga om elgenerering är en av indikatorerna på konkurrensgraden den totala marknadsandelen för de tre största producenterna. |
| --- | --- |

(38)

I enlighet med sin fasta praxis (30) konstaterar kommissionen att i fråga om elgenerering är en av indikatorerna på konkurrensgraden den totala marknadsandelen för de tre största producenterna.

| (39) | Enligt informationen från den sökande var de sammanlagda marknadsandelarna för de tre största producenterna av el från konventionella källor 48,9 % i norra makroområdet och 62,7 % i södra makroområdet år 2010. Marknaden för konventionell el ligger därför i mitten, i jämförelse med tidigare beslut om undantag enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG (31). |
| --- | --- |

(39)

Enligt informationen från den sökande var de sammanlagda marknadsandelarna för de tre största producenterna av el från konventionella källor 48,9 % i norra makroområdet och 62,7 % i södra makroområdet år 2010. Marknaden för konventionell el ligger därför i mitten, i jämförelse med tidigare beslut om undantag enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG (31).

| (40) | Herfindahl-Hirschmans index (HHI) (32) beräknat för norra makroområdet var 1 302 och för södra makroområdet 1 714 för år 2010 (33), vilket placerar båda makroområdena i kategorin ”måttligt koncentrerade marknader”. |
| --- | --- |

(40)

Herfindahl-Hirschmans index (HHI) (32) beräknat för norra makroområdet var 1 302 och för södra makroområdet 1 714 för år 2010 (33), vilket placerar båda makroområdena i kategorin ”måttligt koncentrerade marknader”.

| (41) | Syftet med detta beslut är att slå fast om produktionen och grossistförsäljningen av el är konkurrensutsatt i sådan utsträckning (på marknader med fritt tillträde) att upphandlingen för verksamheten i fråga, även utan det rättesnöre som följer av de detaljerade upphandlingsreglerna i direktiv 2004/17/EG, sker på ett öppet och icke-diskriminerande sätt på grundval av kriterier som gör det möjligt för avtalsparterna att nå fram till den totalt sett mest fördelaktiga ekonomiska lösningen. Här bör noteras att de företag som producerar förnybar el som inhandlas av organet för energitjänster till reglerade priser (CIP 6- och FIT-mekanismerna) eller som på annat sätt är föremål för incitamentsersättning (CV- och CE-mekanismerna), vid sitt agerande på elmarknaderna har möjlighet att skapa konkurrenstryck på producenterna av el från konventionella källor. |
| --- | --- |

(41)

Syftet med detta beslut är att slå fast om produktionen och grossistförsäljningen av el är konkurrensutsatt i sådan utsträckning (på marknader med fritt tillträde) att upphandlingen för verksamheten i fråga, även utan det rättesnöre som följer av de detaljerade upphandlingsreglerna i direktiv 2004/17/EG, sker på ett öppet och icke-diskriminerande sätt på grundval av kriterier som gör det möjligt för avtalsparterna att nå fram till den totalt sett mest fördelaktiga ekonomiska lösningen. Här bör noteras att de företag som producerar förnybar el som inhandlas av organet för energitjänster till reglerade priser (CIP 6- och FIT-mekanismerna) eller som på annat sätt är föremål för incitamentsersättning (CV- och CE-mekanismerna), vid sitt agerande på elmarknaderna har möjlighet att skapa konkurrenstryck på producenterna av el från konventionella källor.

| (42) | Med tanke på ovanstående siffror kan man för tillämpningen av detta beslut, och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrenslagstiftningen, anta att koncentrationsgraden på marknaden kan ses som en indikation på ett visst mått av konkurrensutsättning för produktion och grossistförsäljning av el från konventionella källor i båda makroområdena. |
| --- | --- |

(42)

Med tanke på ovanstående siffror kan man för tillämpningen av detta beslut, och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrenslagstiftningen, anta att koncentrationsgraden på marknaden kan ses som en indikation på ett visst mått av konkurrensutsättning för produktion och grossistförsäljning av el från konventionella källor i båda makroområdena.

b)   Övriga faktorer

| (43) | Även om norra makroområdet och södra makroområdet utgör relevanta marknader för sig, kan de inte anses vara fullständigt isolerade från omgivande områden. Italien är för närvarande en stor importör av el, och importen sker i huvudsak via gränsen i norr. Enligt de italienska myndigheterna medför importen konkurrenstryck främst på norra makroområdet (34). Södra makroområdet får sin el från norra makroområdet (35). Det betyder att investeringar i elsektorn i både norra makroområdet och södra makroområdet inte kan göras utan att beakta andra producenter i de omgivande regionerna. Dessa faktorer bör därför inte anses strida mot slutsatsen om att upphandlande enheter som verkar på båda makroområdenas marknad för produktion av el från konventionella källor är konkurrensutsatta. |
| --- | --- |

(43)

Även om norra makroområdet och södra makroområdet utgör relevanta marknader för sig, kan de inte anses vara fullständigt isolerade från omgivande områden. Italien är för närvarande en stor importör av el, och importen sker i huvudsak via gränsen i norr. Enligt de italienska myndigheterna medför importen konkurrenstryck främst på norra makroområdet (34). Södra makroområdet får sin el från norra makroområdet (35). Det betyder att investeringar i elsektorn i både norra makroområdet och södra makroområdet inte kan göras utan att beakta andra producenter i de omgivande regionerna. Dessa faktorer bör därför inte anses strida mot slutsatsen om att upphandlande enheter som verkar på båda makroområdenas marknad för produktion av el från konventionella källor är konkurrensutsatta.

| (44) | Vidare gäller att även om balansmekanismerna står för en liten del av den totala mängd el som produceras och/eller konsumeras i en medlemsstat, bör deras funktion också beaktas som en ytterligare indikator. Enligt de tillgängliga uppgifterna fungerar balanseringsmekanismen, intradagsmarknaden och marknaden för stödtjänster på sådant sätt att de inte utgör hinder för direkt konkurrensutsättning av elproduktionen. |
| --- | --- |

(44)

Vidare gäller att även om balansmekanismerna står för en liten del av den totala mängd el som produceras och/eller konsumeras i en medlemsstat, bör deras funktion också beaktas som en ytterligare indikator. Enligt de tillgängliga uppgifterna fungerar balanseringsmekanismen, intradagsmarknaden och marknaden för stödtjänster på sådant sätt att de inte utgör hinder för direkt konkurrensutsättning av elproduktionen.

| (45) | Slutligen visar en analys av situationen rörande leverantörsbyte (36) att graden av leverantörsbyte stödjer slutsatsen att producenter av el från konventionella källor i både norra makroområdet och södra makroområdet är utsatta för konkurrens. |
| --- | --- |

(45)

Slutligen visar en analys av situationen rörande leverantörsbyte (36) att graden av leverantörsbyte stödjer slutsatsen att producenter av el från konventionella källor i både norra makroområdet och södra makroområdet är utsatta för konkurrens.

| (46) | El som produceras från förnybara källor har prioriterad anslutning till nätet och prioriteras framför konventionell el vid nätinmatning, vilket betyder att produktionen av el från förnybara källor i praktiken inte påverkas av efterfrågan. |
| --- | --- |

(46)

El som produceras från förnybara källor har prioriterad anslutning till nätet och prioriteras framför konventionell el vid nätinmatning, vilket betyder att produktionen av el från förnybara källor i praktiken inte påverkas av efterfrågan.

| (47) | När det gäller ersättning finns det för närvarande flera incitamentsmekanismer som kan tillämpas på förnybar el enligt det som anges i skäl 17. Dessa mekanismer beror på den specifika typen av förnybar källa, produktionskapaciteten och/eller vilket år anläggningen togs i drift. |
| --- | --- |

(47)

När det gäller ersättning finns det för närvarande flera incitamentsmekanismer som kan tillämpas på förnybar el enligt det som anges i skäl 17. Dessa mekanismer beror på den specifika typen av förnybar källa, produktionskapaciteten och/eller vilket år anläggningen togs i drift.

| (48) | Av den totala el som produceras i Italien köps 12,6 % av GSE för en lagstadgad ersättning (37). GSE har ansvaret för att sälja denna el, i ett andra steg, på Day Ahead-marknaden. Därför är produktion och inmatning också i detta fall totalt oberoende av priserna, eftersom operatörerna har rätt till lagstadgad betalning. |
| --- | --- |

(48)

Av den totala el som produceras i Italien köps 12,6 % av GSE för en lagstadgad ersättning (37). GSE har ansvaret för att sälja denna el, i ett andra steg, på Day Ahead-marknaden. Därför är produktion och inmatning också i detta fall totalt oberoende av priserna, eftersom operatörerna har rätt till lagstadgad betalning.

| (49) | Förnybar el som omfattas av CV- och CE-incitamentsmekanismerna säljs av producenterna på grossistmarknaden, men ändå får de ett incitament som överskrider det pris till vilket de sålde elen på marknaden. Detta incitament, som i vissa fall kan vara rätt högt (som t.ex. CE för solproducerad el) ger en konkurrensfördel jämfört med producenterna av konventionell el. |
| --- | --- |

(49)

Förnybar el som omfattas av CV- och CE-incitamentsmekanismerna säljs av producenterna på grossistmarknaden, men ändå får de ett incitament som överskrider det pris till vilket de sålde elen på marknaden. Detta incitament, som i vissa fall kan vara rätt högt (som t.ex. CE för solproducerad el) ger en konkurrensfördel jämfört med producenterna av konventionell el.

| (50) | Av de orsaker som anges ovan i skälen 46–49 utgör genereringen och grossistförsäljningen av el från förnybara källor, enligt definitionen i skäl 26, del av ett reglerat system. Man kan därför inte slå fast att verksamheten hos producenter av förnybar el är konkurrensutsatt. Följaktligen behöver bedömningen inte omfatta andra indikatorer, såsom indikatorerna som förtecknas i skäl 5. |
| --- | --- |

(50)

Av de orsaker som anges ovan i skälen 46–49 utgör genereringen och grossistförsäljningen av el från förnybara källor, enligt definitionen i skäl 26, del av ett reglerat system. Man kan därför inte slå fast att verksamheten hos producenter av förnybar el är konkurrensutsatt. Följaktligen behöver bedömningen inte omfatta andra indikatorer, såsom indikatorerna som förtecknas i skäl 5.

| (51) | För att återspegla den aktuella situationen för den rättsliga och faktiska ram som definierar produktion och grossistförsäljning av förnybar el i Italien som uppstod under bedömningen av EniPowers ansökan och i syfte att säkerställa enhetlig behandling av marknaden för förnybar energi på hela den inre marknaden, i linje med kommissionens nyliga praxis etablerad i genomförandebeslut 2012/218/EU, bör beslut 2010/403/EU ändras enligt detta. |
| --- | --- |

(51)

För att återspegla den aktuella situationen för den rättsliga och faktiska ram som definierar produktion och grossistförsäljning av förnybar el i Italien som uppstod under bedömningen av EniPowers ansökan och i syfte att säkerställa enhetlig behandling av marknaden för förnybar energi på hela den inre marknaden, i linje med kommissionens nyliga praxis etablerad i genomförandebeslut 2012/218/EU, bör beslut 2010/403/EU ändras enligt detta.

IV.   SLUTSATSER

| (52) | Mot bakgrund av de faktorer som granskas i skälen 38–45 bör villkoret om direkt konkurrensutsättning enligt artikel 30.1 i direktiv 2004/17/EG anses vara uppfyllt vad gäller produktion och grossistförsörjning av el från konventionella källor, enligt definitionen i skäl 26, inom både norra makroområdet och södra makroområdet i Italien. |
| --- | --- |

(52)

Mot bakgrund av de faktorer som granskas i skälen 38–45 bör villkoret om direkt konkurrensutsättning enligt artikel 30.1 i direktiv 2004/17/EG anses vara uppfyllt vad gäller produktion och grossistförsörjning av el från konventionella källor, enligt definitionen i skäl 26, inom både norra makroområdet och södra makroområdet i Italien.

| (53) | Eftersom villkoret om fritt tillträde till marknaden anses vara uppfyllt bör direktiv 2004/17/EG inte tillämpas på tilldelning av kontrakt avsedda att möjliggöra produktion och grossistförsäljning av el från konventionella källor i norra makroområdet eller södra makroområdet, och inte heller på projekttävlingar för utövandet av sådan verksamhet i det geografiska området. |
| --- | --- |

(53)

Eftersom villkoret om fritt tillträde till marknaden anses vara uppfyllt bör direktiv 2004/17/EG inte tillämpas på tilldelning av kontrakt avsedda att möjliggöra produktion och grossistförsäljning av el från konventionella källor i norra makroområdet eller södra makroområdet, och inte heller på projekttävlingar för utövandet av sådan verksamhet i det geografiska området.

| (54) | Villkoret om direkt konkurrensutsättning enligt artikel 30.1 i direktiv 2004/17/EG bör dock inte anses vara uppfyllt när det gäller produktion och grossistförsäljning av el som genereras från förnybara källor, enligt definitionen i skäl 26, inom Italiens hela territorium. Eftersom beslut 2010/403/EU innebär undantag för kontrakt avsedda att möjliggöra grossistförsäljning av el i norra makroområdet utan åtskillnad mellan konventionella och förnybara källor, är det lämpligt att ändra det beslutet för att begränsa undantaget till produktion och grossistförsäljning av el från konventionella källor. För att ge operatörerna möjlighet att anpassa sig till undantagets nya räckvidd, som inte längre täcker el från förnybara källor, bör det finnas en övergångsperiod. |
| --- | --- |

(54)

Villkoret om direkt konkurrensutsättning enligt artikel 30.1 i direktiv 2004/17/EG bör dock inte anses vara uppfyllt när det gäller produktion och grossistförsäljning av el som genereras från förnybara källor, enligt definitionen i skäl 26, inom Italiens hela territorium. Eftersom beslut 2010/403/EU innebär undantag för kontrakt avsedda att möjliggöra grossistförsäljning av el i norra makroområdet utan åtskillnad mellan konventionella och förnybara källor, är det lämpligt att ändra det beslutet för att begränsa undantaget till produktion och grossistförsäljning av el från konventionella källor. För att ge operatörerna möjlighet att anpassa sig till undantagets nya räckvidd, som inte längre täcker el från förnybara källor, bör det finnas en övergångsperiod.

| (55) | Eftersom produktion och grossistförsäljning av el från förnybara källor, enligt definitionen i skäl 26, fortfarande omfattas av direktiv 2004/17/EG påminner vi om att upphandlingskontrakt som omfattar flera typer av verksamhet bör behandlas i enlighet med artikel 9 i direktiv 2004/17/EG. Detta betyder att när en upphandlande enhet sysslar med ”blandad” upphandling, dvs. upphandling som syftar till att stödja utövandet av både verksamhet som är undantagen från tillämpning av direktiv 2004/17/EG och verksamhet som inte är undantagen, bör hänsyn tas till den verksamhet som kontraktet huvudsakligen avser. Vid sådan blandad upphandling, där det främsta syftet är att stödja produktion och grossistförsäljning av el från förnybara källor, bör bestämmelserna i direktiv 2004/17/EG tillämpas. Om det är objektivt omöjligt att avgöra för vilken verksamhet kontraktet främst är avsett, bör kontraktet tilldelas enligt reglerna i artikel 9.2 och 9.3 i direktiv 2004/17/EG. |
| --- | --- |

(55)

Eftersom produktion och grossistförsäljning av el från förnybara källor, enligt definitionen i skäl 26, fortfarande omfattas av direktiv 2004/17/EG påminner vi om att upphandlingskontrakt som omfattar flera typer av verksamhet bör behandlas i enlighet med artikel 9 i direktiv 2004/17/EG. Detta betyder att när en upphandlande enhet sysslar med ”blandad” upphandling, dvs. upphandling som syftar till att stödja utövandet av både verksamhet som är undantagen från tillämpning av direktiv 2004/17/EG och verksamhet som inte är undantagen, bör hänsyn tas till den verksamhet som kontraktet huvudsakligen avser. Vid sådan blandad upphandling, där det främsta syftet är att stödja produktion och grossistförsäljning av el från förnybara källor, bör bestämmelserna i direktiv 2004/17/EG tillämpas. Om det är objektivt omöjligt att avgöra för vilken verksamhet kontraktet främst är avsett, bör kontraktet tilldelas enligt reglerna i artikel 9.2 och 9.3 i direktiv 2004/17/EG.

| (56) | Detta beslut grundar sig på den rättsliga och faktiska situationen mellan mars 2012 och september 2012, enligt det som framgår av information som lämnats av EniPower och de italienska myndigheterna. Läget kan komma att ändras om betydande förändringar i de rättsliga eller faktiska förhållandena medför att villkoren för tillämpning av artikel 30.1 i direktiv 2004/17/EG inte längre uppfylls i fråga om produktion och grossistförsäljning av el från konventionella källor. |
| --- | --- |

(56)

Detta beslut grundar sig på den rättsliga och faktiska situationen mellan mars 2012 och september 2012, enligt det som framgår av information som lämnats av EniPower och de italienska myndigheterna. Läget kan komma att ändras om betydande förändringar i de rättsliga eller faktiska förhållandena medför att villkoren för tillämpning av artikel 30.1 i direktiv 2004/17/EG inte längre uppfylls i fråga om produktion och grossistförsäljning av el från konventionella källor.

| (57) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från rådgivande kommittén för offentliga upphandlingskontrakt. |
| --- | --- |

(57)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från rådgivande kommittén för offentliga upphandlingskontrakt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2004/17/EG ska inte tillämpas på kontrakt som tilldelas av upphandlande enheter och som är avsedda att möjliggöra produktion och grossistförsäljning av el från konventionella källor i södra makroområdet i Italien.

Direktiv 2004/17/EG ska vara fortsatt tillämpligt på kontrakt som tilldelas av upphandlande enheter och som är avsedda att möjliggöra produktion och grossistförsäljning av el från förnybara källor i södra makroområdet i Italien.

Artikel 2

Artikel 1 i beslut 2010/403/EU ska ändras enligt följande:

| a) | Led a ska ersättas med följande:






  ”a) | produktion och grossistförsäljning av el från konventionella källor i norra makroområdet i Italien”. |
| --- | --- | --- |

a)

Led a ska ersättas med följande:

”a)

produktion och grossistförsäljning av el från konventionella källor i norra makroområdet i Italien”.

| b) | Följande stycke ska läggas till:
  ”Direktiv 2004/17/EG ska vara tillämpligt på kontrakt som tilldelas av upphandlande enheter och som är avsedda att möjliggöra produktion och grossistförsäljning av el från förnybara källor i norra makroområdet i Italien.” |
| --- | --- |

b)

Följande stycke ska läggas till:

”Direktiv 2004/17/EG ska vara tillämpligt på kontrakt som tilldelas av upphandlande enheter och som är avsedda att möjliggöra produktion och grossistförsäljning av el från förnybara källor i norra makroområdet i Italien.”

Artikel 3

Artikel 2 ska gälla från och med den 15 april 2013.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Republiken Italien.

Utfärdat i Bryssel den 26 september 2012.

På kommissionens vägnar

Michel BARNIER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  EGT L 27, 30.1.1997, s. 20.

2

(3)  EUT L 176, 15.7.2003, s. 37.

3

(4)  EUT L 211, 14.8.2009, s. 55.

4

(5)  Enligt en skrivelse från den italienska konkurrensmyndigheten av den 21.6.2012, s. 3.

5

(6)  Ärende COMP/M.4110 – E.ON/ENDESA, 25.4.2006, punkt 10, s. 3.

6

(7)  Ärende COMP/M.3696 – E.ON/MOL, 21.12.2005, punkt 223; ärende COMP/M.5467 – RWE/ESSENT, 23.6.2009, punkt 23.

7

(8)  Enligt en skrivelse från den italienska konkurrensmyndigheten av den 21.6.2012, s. 2.

8

(9)  Enligt en skrivelse från den italienska el- och gasmyndigheten av den 20.6.2012, s. 3.

9

(10)  EUT L 114, 26.4.2012, s. 21.

10

(11)  I det fallet definierad som föremål för den tyska lagen om förnybar energi (Gesetz für den Vorrang Erneuerbarer Energien).

11

(12)  I Tyskland har förnybar energi prioriterad anslutning till nätet och prioritet över konventionell el för inmatning till nätet. Eftersom produktionskostnaderna för förnybar el i regel överskrider marknadspriset har man inrättat ett system för särskilt stöd till sådan el. Operatörerna för anläggningar för förnybar el har rätt till lagstadgad ersättning från de systemansvariga för överföringsnätet under 20 år plus beställningsåret. Denna ersättning täcker kostnaderna och är således högre än marknadspriset. Operatörerna kan därför mata in den el de producerar i nätet, oberoende av priset på börserna.

12

(13)  Enligt skrivelsen från den italienska el- och gasmyndigheten av den 20.6.2012, s. 2.

13

(14)  CIP står för Comitato Interministeriale Prezzi som är den institution som införde denna mekanism år 1992.

14

Comitato Interministeriale Prezzi

(15)  Enligt skrivelsen från den italienska el- och gasmyndigheten av den 8.8.2012, s. 7.

15

(16)  Det är inte längre möjligt att få tillgång till denna mekanism, eftersom den ersattes genom införande av lagdekret 79/1999 om systemet med grönt certifikat, men anläggningar som tidigare har beviljats tillgång kan även i fortsättningen utnyttja mekanismen.

16

(17)  Enligt skrivelsen från den italienska konkurrensmyndigheten av den 21.6.2012, s. 3.

17

(18)  Enligt skrivelsen från den italienska konkurrensmyndigheten av den 8.8.2012, s. 2.

18

(19)  Detta är oftast fallet för el som produceras vid stora vattenkraftverk.

19

(20)  Genomförandebeslut 2012/218/EU skäl 18.

20

(21)  GSE är det statsägda företag som främjar och ger stöd till förnybara energikällor i Italien. GSE är moderbolag till tre dotterbolag – ensamköparen (Acquirente Unico AU), energimarknadsorganet (Gestore dei Mercati Energetici, GME) och organet för energisystemforskning (Ricerca sul Sistema Energetico RSE), som är verksamt inom forskning.

21

Acquirente Unico

Gestore dei Mercati Energetici

Ricerca sul Sistema Energetico

(22)  Kommissionens beslut 2008/585/EG (EUT L 188, 16.7.2008, s. 28) skäl 9, kommissionens beslut 2008/741/EG (EUT L 251, 19.9.2008, s. 35) skäl 9, ärende COMP/M.3440 – ENI/EDP/GDP, 9.12.2004, punkterna 76–77.

22

(23)  Kommissionens beslut 2010/403/EU (EUT L 186, 20.7.2010, s. 44) skäl 9.

23

(24)  Ärende COMP/M.3268 – Sydkraft/Graninge, 30.10.2003, punkt 27, och ärende COMP/M.3665 – Enel/Slovenske elektrarne, 26.4.2005, punkt 14.

24

(25)  EUT L 186, 20.7.2010, s. 44.

25

(26)  Bestående av regionerna Aostadalen, Piemonte, Ligurien, Lombardiet, Trentino, Veneto, Friuli Venezia Giulia och Emilia Romagna.

26

(27)  Bestående av regionerna Toscana, Umbrien och Marche.

27

(28)  Bestående av regionerna Latium, Abruzzo och Kampanien.

28

(29)  Bestående av regionerna Molise, Puglia, Basilicata och Kalabrien.

29

(30)  Kommissionens beslut 2009/47/EG (EUT L 19, 23.1.2009, s. 57), 2008/585/EG, 2008/741/EG, 2007/141/EG (EUT L 62, 1.3.2007, s. 23), 2007/706/EG (EUT L 287, 1.11.2007, s. 18), 2006/211/EG (EUT L 76, 15.3.2006, s. 6) och 2006/422/EG (EUT L 168, 21.6.2006, s. 33).

30

(31)  Siffran för de sammanlagda marknadsandelarna för de tre största producenterna är lägre i Storbritannien (39 %), Österrike (52 %) och Polen (55 %), men motsvarande siffra är högre i Finland (73,6 %) och i Sverige (87 %).

31

(32)  Herfindahl Hirshmans index definieras som summan av de kvadrerade marknadsandelarna för varje enskilt företag. Det kan variera från nästan 0 till 10 000 när man går från en stor mängd mycket små företag till en enda monopolproducent. Minskande HHI tyder i regel på ökad konkurrens, medan ökande HHI tyder på motsatsen.

32

(33)  Enligt tilläggsupplysningar som mottogs från den sökande den 20 juni 2012 som svar på kommissionens skrivelse av den 25 maj 2012.

33

(34)  Enligt skrivelsen från den italienska el- och gasmyndigheten av den 20 juni 2012.

34

(35)  Som det nämns ovan omfattas elproducenterna i norra området för närvarande inte av direktiv 2004/17/EG till följd av undantaget enligt artikel 30 år 2010.

35

(36)  Enligt AEEG:s årsrapport 2011 var andelen leverantörsbyten för stora industrikunder anslutna till högspänningsnätet 17,8 % i fråga om handelspunkter och 39,1 % i fråga om volym.

36

(37)  Denna el motsvarar den el som genereras från förnybara källor som omfattas av CIP 6- och FIT-incitamentsmekanismerna som nämns i skäl 17.

37

---