# Az Európai Unió L 318/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.318.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 318 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. november 15. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.318.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 318

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. november 15.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1067/2012/EU rendelete (2012. november 14.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 1068/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. október 30.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Aceituna Aloreña de Málaga [OEM]) | 3 |
| | * | A Bizottság 1069/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. október 31.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Newmarket Sausage [OFJ]) | 5 |
| | * | A Bizottság 1070/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. november 14.) a 2535/2001/EK bizottsági rendeletnek a tej és a tejtermékek kontingensen kívüli kedvezményes behozatala, valamint a Moldovai Köztársaságból származó tejtermékek behozatali kontingense tekintetében történő módosításáról | 7 |
| | * | A Bizottság 1071/2012/EU rendelete (2012. november 14.) Értesítés a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 10 |
| | * | A Bizottság 1072/2012/EU rendelete (2012. november 14.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 28 |
| | | A Bizottság 1073/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. november 14.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 66 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2012/701/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2012. november 13.) a 2008/185/EK határozatnak Írország, Észak-Írország és az olaszországi Bolzano megye Aujeszky-féle betegségtől mentes tagállamok vagy tagállami régiók jegyzékébe való felvétele tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2012) 7976. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 68 |
| | | 2012/702/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2012. november 13.) a 2008/855/EK határozat egyes húsoknak és húsipari termékeknek a határozat melléklete III. részében felsorolt területek révén érintett tagállamokból más tagállamokba való szállítása tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2012) 7977. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 71 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 1067/2012/EU rendelete (2012. november 14.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet módosításáról

1

*

A Bizottság 1068/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. október 30.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Aceituna Aloreña de Málaga [OEM])

3

*

A Bizottság 1069/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. október 31.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Newmarket Sausage [OFJ])

5

*

A Bizottság 1070/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. november 14.) a 2535/2001/EK bizottsági rendeletnek a tej és a tejtermékek kontingensen kívüli kedvezményes behozatala, valamint a Moldovai Köztársaságból származó tejtermékek behozatali kontingense tekintetében történő módosításáról

7

*

A Bizottság 1071/2012/EU rendelete (2012. november 14.) Értesítés a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

10

*

A Bizottság 1072/2012/EU rendelete (2012. november 14.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

28

A Bizottság 1073/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. november 14.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

66

HATÁROZATOK

2012/701/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2012. november 13.) a 2008/185/EK határozatnak Írország, Észak-Írország és az olaszországi Bolzano megye Aujeszky-féle betegségtől mentes tagállamok vagy tagállami régiók jegyzékébe való felvétele tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2012) 7976. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2012) 7976. számú dokumentummal történt)

1

68

2012/702/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2012. november 13.) a 2008/855/EK határozat egyes húsoknak és húsipari termékeknek a határozat melléklete III. részében felsorolt területek révén érintett tagállamokból más tagállamokba való szállítása tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2012) 7977. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2012) 7977. számú dokumentummal történt)

1

71

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az Európai Központi Bank Általános Tanácsa eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2004. június 17-i EKB/2004/12 európai központi banki határozathoz (HL L 230., 2004.6.30.) | 74 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az Európai Központi Bank Általános Tanácsa eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2004. június 17-i EKB/2004/12 európai központi banki határozathoz (HL L 230., 2004.6.30.)

(HL L 230., 2004.6.30.)

74

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 15.11.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 318/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 318/1

---

A TANÁCS 1067/2012/EU RENDELETE

(2012. november 14.)

az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 215. cikkére,

tekintettel az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2010. július 26-i 2010/413/KKBP tanácsi határozatra (1),

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az Európai Bizottság által előterjesztett együttes javaslatra,

mivel:

| (1) | A 267/2012/EU tanácsi rendelet (2) hatályba lépteti a 2010/413/KKBP határozatban előírt intézkedéseket. Ez a rendelet előírja többek között a VIII. és IX. mellékletében felsorolt személyek, szervezetek vagy szervek tulajdonában, birtokában vagy ellenőrzése alatt álló valamennyi pénzeszköz és gazdasági forrás befagyasztását. |
| --- | --- |

(1)

A 267/2012/EU tanácsi rendelet (2) hatályba lépteti a 2010/413/KKBP határozatban előírt intézkedéseket. Ez a rendelet előírja többek között a VIII. és IX. mellékletében felsorolt személyek, szervezetek vagy szervek tulajdonában, birtokában vagy ellenőrzése alatt álló valamennyi pénzeszköz és gazdasági forrás befagyasztását.

| (2) | A 2012/635/KKBP tanácsi határozat (3) az Unió energiabiztonságának védelme érdekében a korlátozó intézkedések alóli kivételről is rendelkezik. |
| --- | --- |

(2)

A 2012/635/KKBP tanácsi határozat (3) az Unió energiabiztonságának védelme érdekében a korlátozó intézkedések alóli kivételről is rendelkezik.

| (3) | Ez a kivétel a Szerződés hatálya alá tartozik, ennélfogva a végrehajtásához uniós szintű szabályozás szükséges. |
| --- | --- |

(3)

Ez a kivétel a Szerződés hatálya alá tartozik, ennélfogva a végrehajtásához uniós szintű szabályozás szükséges.

| (4) | Ezért a 267/2012/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Ezért a 267/2012/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Ezen rendeletben meghatározott intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendelet kihirdetésének napján lép hatályba, |
| --- | --- |

(5)

Ezen rendeletben meghatározott intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendelet kihirdetésének napján lép hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 267/2012/EU rendelet a következő cikkel egészül ki:

„28a. cikk

A 23. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott tilalmak nem vonatkoznak azon, a IX. mellékletben felsorolt szervezetekre tekintettel végzett tevékenységekre és tranzakciókra,

| a) | amelyekkel egy nem iráni szuverén kormány 2010. október 27. előtt a 39. cikkben említettek szerinti termelésmegosztási egyezményt kötött, és azok ebből fakadó jogokat élveznek, amennyiben e tevékenységek és tranzakciók a szervezeteknek az említett megállapodásban való részvételéhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

a)

amelyekkel egy nem iráni szuverén kormány 2010. október 27. előtt a 39. cikkben említettek szerinti termelésmegosztási egyezményt kötött, és azok ebből fakadó jogokat élveznek, amennyiben e tevékenységek és tranzakciók a szervezeteknek az említett megállapodásban való részvételéhez kapcsolódnak;

| b) | amennyiben azok szükségesek a 12. cikk (1) bekezdésének b) pontjában szereplő kötelezettségek 2014. december 31-ig történő teljesítéséhez, feltéve, hogy e tevékenységek és tranzakciók teljesítését eseti alapon az érintett illetékes hatóság előzetesen engedélyezte, valamint az érintett tagállam tájékoztatta a többi tagállamot és a Bizottságot az engedélyezés esetleges megadásáról.” |
| --- | --- |

b)

amennyiben azok szükségesek a 12. cikk (1) bekezdésének b) pontjában szereplő kötelezettségek 2014. december 31-ig történő teljesítéséhez, feltéve, hogy e tevékenységek és tranzakciók teljesítését eseti alapon az érintett illetékes hatóság előzetesen engedélyezte, valamint az érintett tagállam tájékoztatta a többi tagállamot és a Bizottságot az engedélyezés esetleges megadásáról.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. november 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  HL 195., 2010.7.27., 39. o.

1

(2)  HL L 88., 2012.3.24., 1. o.

2

(3)  HL L 282., 2012.10.16., 58. o.

3

---

| 15.11.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 318/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 318/3

---

A BIZOTTSÁG 1068/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. október 30.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Aceituna Aloreña de Málaga [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét (2) az „Aceituna Aloreña de Málaga” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét (2) az „Aceituna Aloreña de Málaga” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 30-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Dacian CIOLOȘ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL C 69., 2012.3.7., 10. o.

2

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.6. osztály:   Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

SPANYOLORSZÁG

Aceituna Aloreña de Málaga (OEM)

---

| 15.11.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 318/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 318/5

---

A BIZOTTSÁG 1069/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. október 31.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Newmarket Sausage [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában az Egyesült Királyság kérelmét (2) a „Newmarket Sausage” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában az Egyesült Királyság kérelmét (2) a „Newmarket Sausage” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 31-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Dacian CIOLOȘ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL C 69., 2012.3.7., 15. o.

2

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.2. osztály:   Húsipari termékek

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

Newmarket Sausage (OFJ)

---

| 15.11.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 318/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 318/7

---

A BIZOTTSÁG 1070/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. november 14.)

a 2535/2001/EK bizottsági rendeletnek a tej és a tejtermékek kontingensen kívüli kedvezményes behozatala, valamint a Moldovai Köztársaságból származó tejtermékek behozatali kontingense tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 144. cikke (1) bekezdésére és 148. cikke c) pontjára, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | A tejre és tejtermékekre vonatkozó behozatali szabályok és a vámkontingensek megnyitása tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. december 14-i 2535/2001/EK bizottsági rendelet (2) 2. címének I. fejezete alkalmazandó az 55/2008/EK tanácsi rendeletben (3) előírt, 09.4210 termékkódra vonatkozó, a Moldovai Köztársaságnak 2012-ig megállapított behozatali kontingensre. Az 581/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 2015 végéig meghosszabbította az 55/2008/EK rendelet alkalmazását. Ennélfogva célszerű a 2535/2001/EK rendeletben figyelembe venni a 09.4210 termékkódra vonatkozó kontingens érvényességi időtartamának meghosszabbítását. |
| --- | --- |

(1)

A tejre és tejtermékekre vonatkozó behozatali szabályok és a vámkontingensek megnyitása tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. december 14-i 2535/2001/EK bizottsági rendelet (2) 2. címének I. fejezete alkalmazandó az 55/2008/EK tanácsi rendeletben (3) előírt, 09.4210 termékkódra vonatkozó, a Moldovai Köztársaságnak 2012-ig megállapított behozatali kontingensre. Az 581/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 2015 végéig meghosszabbította az 55/2008/EK rendelet alkalmazását. Ennélfogva célszerű a 2535/2001/EK rendeletben figyelembe venni a 09.4210 termékkódra vonatkozó kontingens érvényességi időtartamának meghosszabbítását.

| (2) | A 2535/2001/EK rendelet 2. címének II. fejezete rendelkezik a bizonyos megállapodásokban és aktusokban említett kedvezményes, kontingens hatálya alá nem tartozó behozatalra vonatkozó szabályokról. A behozatal megfelelő lefolytatása érdekében helyénvaló, hogy az említett szabályok legyenek alkalmazandók valamennyi egyéb, az említett rendelet 2. cikkének hatálya alá tartozó kedvezményes, kontingens hatálya alá nem tartozó behozatalra is. Ezenfelül az egyértelműség és az átláthatóság érdekében indokolt, hogy az említett szabályok magukban foglalják az arra vonatkozó kötelezettséget is, hogy az engedélykérelem és a behozatali engedély 24. rovatában fel kelljen tüntetni a kedvezményes behozatali vámot. |
| --- | --- |

(2)

A 2535/2001/EK rendelet 2. címének II. fejezete rendelkezik a bizonyos megállapodásokban és aktusokban említett kedvezményes, kontingens hatálya alá nem tartozó behozatalra vonatkozó szabályokról. A behozatal megfelelő lefolytatása érdekében helyénvaló, hogy az említett szabályok legyenek alkalmazandók valamennyi egyéb, az említett rendelet 2. cikkének hatálya alá tartozó kedvezményes, kontingens hatálya alá nem tartozó behozatalra is. Ezenfelül az egyértelműség és az átláthatóság érdekében indokolt, hogy az említett szabályok magukban foglalják az arra vonatkozó kötelezettséget is, hogy az engedélykérelem és a behozatali engedély 24. rovatában fel kelljen tüntetni a kedvezményes behozatali vámot.

| (3) | A 2535/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 2535/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2535/2001/EK rendelet a következőképpen módosul:

| (1) | A 2. cím II. fejezete helyébe a következő szöveg lép:
  „II.   FEJEZET


  Nem kontingens szerinti behozatal csak importengedély alapján

  20. cikk
  (1)   Ezt a fejezetet az alábbiakra kell alkalmazni:






  a) | az alábbiakban említett kedvezményes, kontingens hatálya alá nem tartozó behozatalra:






  i. | az EK-Törökország Társulási Tanács 1/98 határozata 1. jegyzőkönyvének I. melléklete, |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

A 2. cím II. fejezete helyébe a következő szöveg lép:

„II.   FEJEZET

Nem kontingens szerinti behozatal csak importengedély alapján

20. cikk

(1)   Ezt a fejezetet az alábbiakra kell alkalmazni:

a)

az alábbiakban említett kedvezményes, kontingens hatálya alá nem tartozó behozatalra:

i.

az EK-Törökország Társulási Tanács 1/98 határozata 1. jegyzőkönyvének I. melléklete,

| ii. | a Dél-Afrikával kötött megállapodás IV. melléklete, |
| --- | --- |

ii.

a Dél-Afrikával kötött megállapodás IV. melléklete,

| iii. | az Európai Közösség és Svájc között a mezőgazdasági termékek kereskedelmére vonatkozóan megkötött megállapodás 2. melléklete; |
| --- | --- |

iii.

az Európai Közösség és Svájc között a mezőgazdasági termékek kereskedelmére vonatkozóan megkötött megállapodás 2. melléklete;

| b) | a 376/2008/EK rendelet II. melléklete I. részének J. pontjában említett termékeket érintő bármely más, kedvezményes, kontingens hatálya alá nem tartozó behozatalra. |
| --- | --- |

b)

a 376/2008/EK rendelet II. melléklete I. részének J. pontjában említett termékeket érintő bármely más, kedvezményes, kontingens hatálya alá nem tartozó behozatalra.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett behozatal esetében az érintett termékeket és az alkalmazandó vámtételeket e rendelet II. melléklete sorolja fel.

21. cikk

(1)   Az engedélykérelmeken és engedélyeken a következőket kell feltüntetni:

| a) | a 8. rovatban a származási országot; |
| --- | --- |

a)

a 8. rovatban a származási országot;

| b) | a 20. rovatban a XVI. mellékletben szereplő bejegyzések valamelyikét. |
| --- | --- |

b)

a 20. rovatban a XVI. mellékletben szereplő bejegyzések valamelyikét.

(2)   Az engedély 24. rovatában fel kell tüntetni az alkalmazandó csökkentett vámtételt.

(3)   Az engedélyek a 8. rovatban feltüntetett országból történő behozatal kötelezettségével járnak.

22. cikk

A csökkentett vámtétel csak az importengedély bemutatása, valamint a szabad forgalomba bocsátáshoz benyújtott, a származási igazolással kiegészített nyilatkozat elfogadása esetén alkalmazható.”

| (2) | Az I. melléklet J. része helyébe e rendelet mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

(2)

Az I. melléklet J. része helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. november 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 341., 2001.12.22., 29. o.

2

(3)  HL L 20., 2008.1.24., 1. o.

3

(4)  HL L 165., 2011.6.24., 5. o.

4

---

MELLÉKLET

„I.J

AZ 55/2008/EK RENDELET I. MELLÉKLETÉBEN MEGHATÁROZOTT VÁMKONTINGENS

| Kontingensszám | KN-kód | Megnevezés (1) | Származási ország | Behozatal éve | Éves kontingens január 1-jétől december 31-ig
  (tonna)
  (a termék tömege) | Behozatali vám
  (EUR/100 kg nettó tömeg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Éves | Hat hónapra vonatkozó |
| 09.4210 | 0401 – 0406 | | Moldovai Köztársaság | | | | 0 |
| Tejtermékek | 2008. július 1-jétőldecember 31-ig | | 1 000 |
| | 2009 | 1 000 | 500 |
| | 2010–2015 | 1 500 | 750 |

Kontingensszám

KN-kód

Megnevezés (1)

Származási ország

Behozatal éve

Éves kontingens január 1-jétől december 31-ig

(tonna)

(a termék tömege)

Behozatali vám

(EUR/100 kg nettó tömeg)

Éves

Hat hónapra vonatkozó

09.4210

0401 – 0406

Moldovai Köztársaság

0

Tejtermékek

2008. július 1-jétőldecember 31-ig

1 000

2009

1 000

500

2010–2015

1 500

750

---

(1)  A Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó szabályok ellenére az árumegnevezés szövegét csupán irányadó jellegűnek kell tekinteni, mivel e melléklet keretein belül a kedvezményes rendszert a KN-kód határozza meg. Az »ex« megjelölésű KN-kódok esetében a kedvezményes feltételek alkalmazhatóságát a KN-kód és a Megnevezés rovat tartalma együttesen határozza meg.”

1

---

| 15.11.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 318/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 318/10

---

A BIZOTTSÁG 1071/2012/EU RENDELETE

(2012. november 14.)

Értesítés a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Az eljárás megindítása

| (1) | 2012. február 16-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína), Thaiföldről és Indonéziából (a továbbiakban: érintett országok) származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását. |
| --- | --- |

(1)

2012. február 16-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína), Thaiföldről és Indonéziából (a továbbiakban: érintett országok) származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.

| (2) | A dömpingellenes eljárás megindításának alapját az a panasz képezte, amelyet 2012. január 3-án a Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings, of Malleable Cast Iron of the European Union (temperöntvény csőszerelvények és -illesztések európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága, a továbbiakban: panaszos) nyújtott be olyan temperöntvény csőszerelvények és -illesztések (a továbbiakban: menetelt temperöntvény csőszerelvények) gyártói nevében, amelyek termelése a teljes uniós gyártás jelentős részét, ebben az esetben több mint 50%-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A dömpingellenes eljárás megindításának alapját az a panasz képezte, amelyet 2012. január 3-án a Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings, of Malleable Cast Iron of the European Union (temperöntvény csőszerelvények és -illesztések európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága, a továbbiakban: panaszos) nyújtott be olyan temperöntvény csőszerelvények és -illesztések (a továbbiakban: menetelt temperöntvény csőszerelvények) gyártói nevében, amelyek termelése a teljes uniós gyártás jelentős részét, ebben az esetben több mint 50%-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.

2.   Az eljárásban érintett felek

| (3) | A Bizottság a vizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, az uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, a független importőröket, a felhasználókat és az exportáló országok képviselőit. A Bizottság Argentína termelőit is tájékoztatta, mivel ezt az országot lehetséges analóg országnak tekinti. A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a vizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, az uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, a független importőröket, a felhasználókat és az exportáló országok képviselőit. A Bizottság Argentína termelőit is tájékoztatta, mivel ezt az országot lehetséges analóg országnak tekinti. A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.

| (4) | A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

| (5) | Tekintettel a kínai exportáló gyártók, uniós gyártók és független importőrök nagy számára az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt irányoztak elő. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkért minden kínai exportáló gyártót, valamint minden uniós gyártót és független importőrt arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően nyújtson alapvető információkat az (alábbi B. szakaszban meghatározott) menetelt temperöntvény csőszerelvényekkel kapcsolatos, 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra vonatkozó tevékenységéről. A másik két érintett ország, Thaiföld és Indonézia tekintetében az exportáló gyártók körében nem irányoztak elő mintavételt. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel a kínai exportáló gyártók, uniós gyártók és független importőrök nagy számára az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt irányoztak elő. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkért minden kínai exportáló gyártót, valamint minden uniós gyártót és független importőrt arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően nyújtson alapvető információkat az (alábbi B. szakaszban meghatározott) menetelt temperöntvény csőszerelvényekkel kapcsolatos, 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra vonatkozó tevékenységéről. A másik két érintett ország, Thaiföld és Indonézia tekintetében az exportáló gyártók körében nem irányoztak elő mintavételt.

| (6) | Annak érdekében, hogy a kínai exportáló gyártók – amennyiben ez szándékukban áll – piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet nyújthassanak be, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az ismert érintett kínai exportáló gyártóknak és a kínai hatóságoknak. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján két vállalat kért piacgazdasági elbánást, az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése alapján pedig négy vállalat kért egyéni elbánást. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy a kínai exportáló gyártók – amennyiben ez szándékukban áll – piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet nyújthassanak be, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az ismert érintett kínai exportáló gyártóknak és a kínai hatóságoknak. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján két vállalat kért piacgazdasági elbánást, az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése alapján pedig négy vállalat kért egyéni elbánást.

| (7) | A Bizottság hivatalosan közzétette a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a kínai érintett exportáló gyártók, a kínai hatóságok és a panaszos számára. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság hivatalosan közzétette a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a kínai érintett exportáló gyártók, a kínai hatóságok és a panaszos számára. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére.

| (8) | A (29) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint hat uniós gyártó adta meg a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság az értékesítési mennyiség alapján három uniós gyártóból álló mintát választott ki. |
| --- | --- |

(8)

A (29) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint hat uniós gyártó adta meg a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság az értékesítési mennyiség alapján három uniós gyártóból álló mintát választott ki.

| (9) | A (31) preambulumbekezdésben leírtak szerint 33 független importőr szolgáltatott információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A tőlük kapott információk alapján a Bizottság a mintába azt a kilenc importőrt vette fel, amely a legnagyobb mennyiségben importál az Unióba és földrajzilag is az Unióban található. Mivel az egyik importőr nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, a mintába végül a fennmaradó nyolc importőr került be. |
| --- | --- |

(9)

A (31) preambulumbekezdésben leírtak szerint 33 független importőr szolgáltatott információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A tőlük kapott információk alapján a Bizottság a mintába azt a kilenc importőrt vette fel, amely a legnagyobb mennyiségben importál az Unióba és földrajzilag is az Unióban található. Mivel az egyik importőr nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, a mintába végül a fennmaradó nyolc importőr került be.

| (10) | A (30) preambulumbekezdésben leírtak szerint 12 kínai exportáló gyártó adta meg a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az exportáló gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság azt a három kínai exportáló gyártót vette fel a mintába, amely az Unióba irányuló legnagyobb exportvolumennel rendelkezik. |
| --- | --- |

(10)

A (30) preambulumbekezdésben leírtak szerint 12 kínai exportáló gyártó adta meg a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az exportáló gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság azt a három kínai exportáló gyártót vette fel a mintába, amely az Unióba irányuló legnagyobb exportvolumennel rendelkezik.

| (11) | A Bizottság kérdőíveket küldött a mintába felvett három uniós gyártónak, a mintába felvett három kínai exportáló gyártónak, három thaiföldi exportáló gyártónak, három indonéz exportáló gyártónak, a mintába felvett kilenc független importőrnek és hét felhasználónak. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság kérdőíveket küldött a mintába felvett három uniós gyártónak, a mintába felvett három kínai exportáló gyártónak, három thaiföldi exportáló gyártónak, három indonéz exportáló gyártónak, a mintába felvett kilenc független importőrnek és hét felhasználónak.

| (12) | A mintába felvett három uniós gyártó, három kínai exportáló gyártó, két thaiföldi exportáló gyártó, egy indonéz exportáló gyártó és nyolc független importőr küldött vissza kitöltött kérdőívet. A felhasználók közül egy sem nyújtott be kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(12)

A mintába felvett három uniós gyártó, három kínai exportáló gyártó, két thaiföldi exportáló gyártó, egy indonéz exportáló gyártó és nyolc független importőr küldött vissza kitöltött kérdőívet. A felhasználók közül egy sem nyújtott be kitöltött kérdőívet.

| (13) | A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:






  a) | Uniós gyártók






  — | ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Spanyolország |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:

a)

Uniós gyártók

—

ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Spanyolország

| — | Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgária |
| --- | --- |

—

Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgária

| — | Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Ausztria |
| --- | --- |

—

Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Ausztria

| b) | Kínai exportáló gyártók






  — | Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, Kína |
| --- | --- | --- |

b)

Kínai exportáló gyártók

—

Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, Kína

| — | Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, Kína |
| --- | --- |

—

Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, Kína

| — | Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, Kína |
| --- | --- |

—

Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, Kína

| c) | Thaiföldi exportőr gyártók






  — | Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thaiföld; |
| --- | --- | --- |

c)

Thaiföldi exportőr gyártók

—

Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thaiföld;

| — | BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thaiföld; |
| --- | --- |

—

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thaiföld;

| d) | Indonéz exportáló gyártó






  — | PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonézia |
| --- | --- | --- |

d)

Indonéz exportáló gyártó

—

PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonézia

| e) | Független uniós importőrök






  — | Crane Limited, Ipswich, Egyesült Királyság |
| --- | --- | --- |

e)

Független uniós importőrök

—

Crane Limited, Ipswich, Egyesült Királyság

| — | GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Németország |
| --- | --- |

—

GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Németország

| — | Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Németország |
| --- | --- |

—

Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Németország

| — | MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Hollandia |
| --- | --- |

—

MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Hollandia

| — | Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Olaszország |
| --- | --- |

—

Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Olaszország

| (14) | Annak érdekében, hogy a piacgazdasági elbánásban nem részesíthető kínai exportőr gyártók részére a rendes értéket megállapítsák, a következő vállalat telephelyén a rendes értéknek az Indiából, mint analóg országból származó adatok alapján történő megállapítása céljából ellenőrző látogatásra került sor:






  — | Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, India |
| --- | --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy a piacgazdasági elbánásban nem részesíthető kínai exportőr gyártók részére a rendes értéket megállapítsák, a következő vállalat telephelyén a rendes értéknek az Indiából, mint analóg országból származó adatok alapján történő megállapítása céljából ellenőrző látogatásra került sor:

—

Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, India

3.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (15) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008-tól a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(15)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008-tól a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (16) | Az érintett terméket az eljárás megindításáról szóló értesítés szerint azon menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések (a továbbiakban: az érintett termék) alkotják, amelyek jelenleg az ex 7307 19 10 KN-kód alá tartoznak. |
| --- | --- |

(16)

Az érintett terméket az eljárás megindításáról szóló értesítés szerint azon menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések (a továbbiakban: az érintett termék) alkotják, amelyek jelenleg az ex 7307 19 10 KN-kód alá tartoznak.

| (17) | Az elsődleges nyersanyagok a fémhulladékok, a koksz és a villamos energia, homok (az öntéshez) és cink (a galvanizáláshoz). A gyártási eljárás első lépése a fémhulladék kupolókemencében való olvasztása. Ezt az öntési eljárás követi, amely során a folyékony fémet különböző formákba öntik, majd ezeket később darabolják. A termékeket hosszadalmas temperálási folyamatnak kell alávetni annak érdekében, hogy a megfelelő képlékenységet biztosítsák olyan területeken történő felhasználáshoz, ahol például lökés- és rezgésállóság szükséges, továbbá ahol a termékeknek gyors hőmérséklet-változást kell kibírniuk. Ezt követően a szerelvények szükség esetén galvanizálhatók. Ezután történik a menetvágás. |
| --- | --- |

(17)

Az elsődleges nyersanyagok a fémhulladékok, a koksz és a villamos energia, homok (az öntéshez) és cink (a galvanizáláshoz). A gyártási eljárás első lépése a fémhulladék kupolókemencében való olvasztása. Ezt az öntési eljárás követi, amely során a folyékony fémet különböző formákba öntik, majd ezeket később darabolják. A termékeket hosszadalmas temperálási folyamatnak kell alávetni annak érdekében, hogy a megfelelő képlékenységet biztosítsák olyan területeken történő felhasználáshoz, ahol például lökés- és rezgésállóság szükséges, továbbá ahol a termékeknek gyors hőmérséklet-változást kell kibírniuk. Ezt követően a szerelvények szükség esetén galvanizálhatók. Ezután történik a menetvágás.

| (18) | A menetelt temperöntvény csőszerelvényeket két vagy több cső csatlakoztatására, egy cső berendezéshez történő csatlakoztatására, a folyadékáramlás irányának megváltoztatására vagy egy cső lezárására használják. A menetelt temperöntvény csőszerelvényeket főleg lakóépületek és nem lakás céljára szolgáló épületek gáz-, víz- és fűtési rendszereihez használják. Olajfinomítók csővezeték-rendszereiben is alkalmazzák őket. A temperöntvény csőszerelvények többféle kialakításban kaphatók: a leggyakoribbak a 90 fokos könyökidomok, T-idomok, kapcsolókarmantyúk, keresztidomok és csatlakozók. Fekete (nem galvanizált) és galvanizált kivitelben is készülnek. |
| --- | --- |

(18)

A menetelt temperöntvény csőszerelvényeket két vagy több cső csatlakoztatására, egy cső berendezéshez történő csatlakoztatására, a folyadékáramlás irányának megváltoztatására vagy egy cső lezárására használják. A menetelt temperöntvény csőszerelvényeket főleg lakóépületek és nem lakás céljára szolgáló épületek gáz-, víz- és fűtési rendszereihez használják. Olajfinomítók csővezeték-rendszereiben is alkalmazzák őket. A temperöntvény csőszerelvények többféle kialakításban kaphatók: a leggyakoribbak a 90 fokos könyökidomok, T-idomok, kapcsolókarmantyúk, keresztidomok és csatlakozók. Fekete (nem galvanizált) és galvanizált kivitelben is készülnek.

2.   Hasonló termék

| (19) | Az érintett termék és a Kínában, Thaiföldön és Indonéziában, valamint az analóg országnak tekintett Indiában gyártott és ezen országok belföldi piacain értékesített termékek, továbbá az Unióban az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített termékek esetében megállapítható, hogy alapvető fizikai és műszaki tulajdonságaik azonosak. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonló terméknek (a továbbiakban: hasonló termék) kell tekinteni. |
| --- | --- |

(19)

Az érintett termék és a Kínában, Thaiföldön és Indonéziában, valamint az analóg országnak tekintett Indiában gyártott és ezen országok belföldi piacain értékesített termékek, továbbá az Unióban az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített termékek esetében megállapítható, hogy alapvető fizikai és műszaki tulajdonságaik azonosak. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonló terméknek (a továbbiakban: hasonló termék) kell tekinteni.

| (20) | A termékkörrel kapcsolatban számos kérelmet nyújtottak be. Legtöbbjük az importőröktől érkezett, azonban egy tagállam hatóságai is nyújtottak be kérelmeket. A kérelmekkel a Bizottság az alábbiak szerint egyenként foglalkozott. |
| --- | --- |

(20)

A termékkörrel kapcsolatban számos kérelmet nyújtottak be. Legtöbbjük az importőröktől érkezett, azonban egy tagállam hatóságai is nyújtottak be kérelmeket. A kérelmekkel a Bizottság az alábbiak szerint egyenként foglalkozott.

| (21) | Az egyik importőr kérelme szerint az „elektrogalvanizált csőszerelvényeket” ki kellene zárni a menetelt temperöntvény csőszerelvények fogalommeghatározásából. Az érvelés szerint az elektrogalvanizált csőszerelvények előállításához a menetvágáson kívül további lépések, például mosás és további elektrogalvanizálás is szükséges. Vitatható, hogy a hagyományos csőszerelvényekhez képest a termékek minősége szempontjából ezek az eljárások magasabb minőséget vagy minőségi fejlesztést jelentenek-e. Az azonban teljesen egyértelmű, hogy az elektrogalvanizált csőszerelvények a hagyományos csőszerelvényekkel teljes mértékben felcserélhetők, így azok fizikai és műszaki jellemzői megegyeznek. Ezért ezeket a termékeket érintett terméknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(21)

Az egyik importőr kérelme szerint az „elektrogalvanizált csőszerelvényeket” ki kellene zárni a menetelt temperöntvény csőszerelvények fogalommeghatározásából. Az érvelés szerint az elektrogalvanizált csőszerelvények előállításához a menetvágáson kívül további lépések, például mosás és további elektrogalvanizálás is szükséges. Vitatható, hogy a hagyományos csőszerelvényekhez képest a termékek minősége szempontjából ezek az eljárások magasabb minőséget vagy minőségi fejlesztést jelentenek-e. Az azonban teljesen egyértelmű, hogy az elektrogalvanizált csőszerelvények a hagyományos csőszerelvényekkel teljes mértékben felcserélhetők, így azok fizikai és műszaki jellemzői megegyeznek. Ezért ezeket a termékeket érintett terméknek kell tekinteni.

| (22) | Ugyanez az importőr roppantógyűrűs idomtesteket is importál, amelyek egyéb alkatrészekkel összeszerelve roppantógyűrűs csőszerelvény késztermékké alakít. Felmerült a kérdés, hogy a roppantógyűrűs idomtestek is az érintett termék fogalommeghatározása alá tartoznak-e. Noha ezek az idomtestek hasonlóak a szerelvényekhez és menettel is rendelkeznek, csövek csatlakoztatására közvetlenül nem alkalmazhatók: a teljes csőszerelvényt össze kell állítani ahhoz, hogy csatlakozóként alkalmazható legyen. Ezek az idomtestek jóval drágábbak, azonban – főleg javítások esetén, ritkábban új szereléseknél – ezeket is csövek és csővezetékek összeillesztésére használják, tehát más menetelt csőszerelvényekkel felcserélhetők. Ezért a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a roppantógyűrűs csőszerelvények és a roppantógyűrűs idomtestek is az érintett termék fogalommeghatározása alá tartoznak. |
| --- | --- |

(22)

Ugyanez az importőr roppantógyűrűs idomtesteket is importál, amelyek egyéb alkatrészekkel összeszerelve roppantógyűrűs csőszerelvény késztermékké alakít. Felmerült a kérdés, hogy a roppantógyűrűs idomtestek is az érintett termék fogalommeghatározása alá tartoznak-e. Noha ezek az idomtestek hasonlóak a szerelvényekhez és menettel is rendelkeznek, csövek csatlakoztatására közvetlenül nem alkalmazhatók: a teljes csőszerelvényt össze kell állítani ahhoz, hogy csatlakozóként alkalmazható legyen. Ezek az idomtestek jóval drágábbak, azonban – főleg javítások esetén, ritkábban új szereléseknél – ezeket is csövek és csővezetékek összeillesztésére használják, tehát más menetelt csőszerelvényekkel felcserélhetők. Ezért a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a roppantógyűrűs csőszerelvények és a roppantógyűrűs idomtestek is az érintett termék fogalommeghatározása alá tartoznak.

| (23) | Néhány fél állítása szerint az uniós gyártók által előállított és értékesített temperöntvény csőszerelvényeket, illetve az érintett exportáló országokban gyártott és az Unió területére exportált temperöntvény csőszerelvényeket nem lehet hasonló termékeknek tekinteni, mivel az Unióban előállított termékekhez általában fehér töretű, az exportált termékekhez viszont fekete töretű temperöntvényt használnak. |
| --- | --- |

(23)

Néhány fél állítása szerint az uniós gyártók által előállított és értékesített temperöntvény csőszerelvényeket, illetve az érintett exportáló országokban gyártott és az Unió területére exportált temperöntvény csőszerelvényeket nem lehet hasonló termékeknek tekinteni, mivel az Unióban előállított termékekhez általában fehér töretű, az exportált termékekhez viszont fekete töretű temperöntvényt használnak.

| (24) | Amint azt az 1784/2000/EK tanácsi rendelet (3) ugyanezen termék vonatkozásában megállapította, a vizsgálat ideiglenesen azt mutatta ki, hogy a fehér, illetve fekete töretű szerelvények piaci megítélésében nincs számottevő különbség, mivel a széntartalomtól eltekintve a két típus minden tekintetben hasonló jellemzőkkel bír, felhasználásuk azonos, és emiatt felcserélhetők. Ezt az a tény is megerősítette, hogy az érintett országokból fekete töretű temperöntvény csőszerelvényeket, illetve az uniós gazdasági ágazat által gyártott fehér töretű temperöntvény csőszerelvényeket egyaránt beszerző importőrök/kereskedők a két anyag közötti különbségre való tekintet nélkül értékesítik vásárlóik számára az említett termékeket. Az érintett termék felhasználóit illetően a vizsgálat megerősítette, hogy a felhasználók nem különböztetik meg jelentős mértékben a fehér, illetve a fekete töretű szerelvényeket. |
| --- | --- |

(24)

Amint azt az 1784/2000/EK tanácsi rendelet (3) ugyanezen termék vonatkozásában megállapította, a vizsgálat ideiglenesen azt mutatta ki, hogy a fehér, illetve fekete töretű szerelvények piaci megítélésében nincs számottevő különbség, mivel a széntartalomtól eltekintve a két típus minden tekintetben hasonló jellemzőkkel bír, felhasználásuk azonos, és emiatt felcserélhetők. Ezt az a tény is megerősítette, hogy az érintett országokból fekete töretű temperöntvény csőszerelvényeket, illetve az uniós gazdasági ágazat által gyártott fehér töretű temperöntvény csőszerelvényeket egyaránt beszerző importőrök/kereskedők a két anyag közötti különbségre való tekintet nélkül értékesítik vásárlóik számára az említett termékeket. Az érintett termék felhasználóit illetően a vizsgálat megerősítette, hogy a felhasználók nem különböztetik meg jelentős mértékben a fehér, illetve a fekete töretű szerelvényeket.

| (25) | A fentieket bizonyítja az is, hogy a fehér és a fekete töretű szerelvények egyaránt a temperöntvény csőszerelvények konstrukciójára és teljesítményére vonatkozó előírásokról szóló EN 10242 európai, illetve ISO 49 nemzetközi szabvány alá tartoznak. A felhasználható anyagok besorolását illetően ki kell emelni, hogy a fehér és a fekete töretű temperöntvény egyaránt elfogadott. |
| --- | --- |

(25)

A fentieket bizonyítja az is, hogy a fehér és a fekete töretű szerelvények egyaránt a temperöntvény csőszerelvények konstrukciójára és teljesítményére vonatkozó előírásokról szóló EN 10242 európai, illetve ISO 49 nemzetközi szabvány alá tartoznak. A felhasználható anyagok besorolását illetően ki kell emelni, hogy a fehér és a fekete töretű temperöntvény egyaránt elfogadott.

| (26) | A fentiek figyelembevételével ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az uniós gyártók egy része által előállított és értékesített fehér töretű temperöntvény csőszerelvényeket és az érintett exportáló országban gyártott és az Unióba exportált fekete töretű temperöntvény csőszerelvényeket hasonló terméknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(26)

A fentiek figyelembevételével ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az uniós gyártók egy része által előállított és értékesített fehér töretű temperöntvény csőszerelvényeket és az érintett exportáló országban gyártott és az Unióba exportált fekete töretű temperöntvény csőszerelvényeket hasonló terméknek kell tekinteni.

| (27) | Az egyik importőr kis mennyiségben importál félkész, menet nélküli szerelvényeket. A menetvágást az importőr végzi. Mivel az importáruk menet nélküli termékek, ezért nem tekinthetők érintett terméknek. |
| --- | --- |

(27)

Az egyik importőr kis mennyiségben importál félkész, menet nélküli szerelvényeket. A menetvágást az importőr végzi. Mivel az importáruk menet nélküli termékek, ezért nem tekinthetők érintett terméknek.

| (28) | Az egyik tagállam hatóságai azt a tényt emelték ki, hogy a Kombinált Nómenklatúra magyarázata (4) szerint a „temper-” kifejezés magában foglalja a (duktil öntöttvassal megegyező) gömbgrafitos öntöttvasat is. Ugyan egyik érdekelt fél sem jelentette, hogy a vizsgálati időszakban duktil öntöttvasból készült menetelt csőszerelvényt értékesített volna, ezt a lehetőséget bizonyítékok támasztják alá. Mivel ezek a szerelvények ugyanazokkal az alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, mint a vizsgált menetelt temperöntvény csőszerelvények, helyénvalónak tekinthető az a megállapítás, hogy a duktil öntöttvasból készült termékek az eljárás és az intézkedések hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(28)

Az egyik tagállam hatóságai azt a tényt emelték ki, hogy a Kombinált Nómenklatúra magyarázata (4) szerint a „temper-” kifejezés magában foglalja a (duktil öntöttvassal megegyező) gömbgrafitos öntöttvasat is. Ugyan egyik érdekelt fél sem jelentette, hogy a vizsgálati időszakban duktil öntöttvasból készült menetelt csőszerelvényt értékesített volna, ezt a lehetőséget bizonyítékok támasztják alá. Mivel ezek a szerelvények ugyanazokkal az alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, mint a vizsgált menetelt temperöntvény csőszerelvények, helyénvalónak tekinthető az a megállapítás, hogy a duktil öntöttvasból készült termékek az eljárás és az intézkedések hatálya alá tartoznak.

C.   MINTAVÉTEL

1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

| (29) | A Bizottság az alaprendelet 17. cikke alapján a mintát a menetelt temperöntvény csőszerelvények független uniós vevők részére történő értékesítésének azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A kiválasztott minta két olyan vállalatcsoporthoz tartozó három gyártóból áll, amelyek értékesítése a menetelt temperöntvény csőszerelvények hat ismert uniós gyártója által a független uniós vevők részére történő értékesítésének a 81 %-át képviseli. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság valamennyi uniós gyártóval és a panaszossal konzultált, és valamennyi érdekelt felet felkérte, hogy a javasolt mintával kapcsolatban tegye meg észrevételeit. A minta kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság az alaprendelet 17. cikke alapján a mintát a menetelt temperöntvény csőszerelvények független uniós vevők részére történő értékesítésének azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A kiválasztott minta két olyan vállalatcsoporthoz tartozó három gyártóból áll, amelyek értékesítése a menetelt temperöntvény csőszerelvények hat ismert uniós gyártója által a független uniós vevők részére történő értékesítésének a 81 %-át képviseli. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság valamennyi uniós gyártóval és a panaszossal konzultált, és valamennyi érdekelt felet felkérte, hogy a javasolt mintával kapcsolatban tegye meg észrevételeit. A minta kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett észrevétel.

2.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (30) | A Bizottság az alaprendelet 17. cikke értelmében a mintát a kivitel azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A mintavétellel kapcsolatban tizenkét exportáló gyártó küldte be az eljárás megindításáról szóló értesítés A. mellékletében kért információkat. A szóban forgó gyártók a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló kínai export 51 %-át képviselték. A kiválasztott minta az együttműködő felek által a Kínából az Unióba exportált mennyiség több mint 88 %-át képviselő három vállalatból áll. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság konzultált valamennyi érintett exportáló gyártóval és a kínai hatóságokkal. A minta kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság az alaprendelet 17. cikke értelmében a mintát a kivitel azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A mintavétellel kapcsolatban tizenkét exportáló gyártó küldte be az eljárás megindításáról szóló értesítés A. mellékletében kért információkat. A szóban forgó gyártók a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló kínai export 51 %-át képviselték. A kiválasztott minta az együttműködő felek által a Kínából az Unióba exportált mennyiség több mint 88 %-át képviselő három vállalatból áll. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság konzultált valamennyi érintett exportáló gyártóval és a kínai hatóságokkal. A minta kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett észrevétel.

3.   Mintavétel a független importőrök körében

| (31) | A Bizottság az alaprendelet 17. cikke alapján a mintát a vállalatok földrajzi elhelyezkedése, valamint az Unióba történő behozatal azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A mintavétellel kapcsolatban összesen harminchárom független importőr küldte be az eljárás megindításáról szóló értesítés B. mellékletében kért információkat. A kezdetben kiválasztott minta öt tagállam hat importőréből állt, akik az együttműködő importőrök által az Unióba behozott menetelt temperöntvény csőszerelvények importjának 59 %-át képviselik. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden importőrrel konzultált. Az észrevételeket követően további három vállalatot vettek fel a mintába, így a végleges minta hat tagállam kilenc importőréből állt, akik az együttműködő importőrök által az Unióba behozott menetelt temperöntvény csőszerelvények importjának 67 %-át képviselik. A kibővített mintával kapcsolatban további észrevételek nem érkeztek. Mivel az egyik importőr nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, a mintába végül a fennmaradó nyolc importőr került be. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság az alaprendelet 17. cikke alapján a mintát a vállalatok földrajzi elhelyezkedése, valamint az Unióba történő behozatal azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A mintavétellel kapcsolatban összesen harminchárom független importőr küldte be az eljárás megindításáról szóló értesítés B. mellékletében kért információkat. A kezdetben kiválasztott minta öt tagállam hat importőréből állt, akik az együttműködő importőrök által az Unióba behozott menetelt temperöntvény csőszerelvények importjának 59 %-át képviselik. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden importőrrel konzultált. Az észrevételeket követően további három vállalatot vettek fel a mintába, így a végleges minta hat tagállam kilenc importőréből állt, akik az együttműködő importőrök által az Unióba behozott menetelt temperöntvény csőszerelvények importjának 67 %-át képviselik. A kibővített mintával kapcsolatban további észrevételek nem érkeztek. Mivel az egyik importőr nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, a mintába végül a fennmaradó nyolc importőr került be.

D.   DÖMPING

1.   Kínai Népköztársaság

1.1.   Piacgazdasági elbánás

| (32) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket a 2. cikk (1)-(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumoknak megfelelnek. |
| --- | --- |

(32)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket a 2. cikk (1)-(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumoknak megfelelnek.

| (33) | Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiak röviden összefoglalják ezeket a feltételeket:






  1. | a vállalkozás döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci viszonyokat tükrözik; |
| --- | --- | --- |

(33)

Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiak röviden összefoglalják ezeket a feltételeket:

1.

a vállalkozás döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci viszonyokat tükrözik;

| 2. | a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak; |
| --- | --- |

2.

a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;

| 3. | nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások; |
| --- | --- |

3.

nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;

| 4. | a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; valamint |
| --- | --- |

4.

a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; valamint

| 5. | a valutaátváltásokat piaci árfolyamon végzik. |
| --- | --- |

5.

a valutaátváltásokat piaci árfolyamon végzik.

| (34) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján két exportáló gyártó igényelt piacgazdasági elbánást, akik a megadott határidőn belül benyújtották a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványt. |
| --- | --- |

(34)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján két exportáló gyártó igényelt piacgazdasági elbánást, akik a megadott határidőn belül benyújtották a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványt.

| (35) | A Bizottság megvizsgált minden szükségesnek ítélt információt, és a szóban forgó vállalatok telephelyén ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtott adatokat. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság megvizsgált minden szükségesnek ítélt információt, és a szóban forgó vállalatok telephelyén ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtott adatokat.

| (36) | A vizsgálat során megállapították, hogy a piacgazdasági elbánást igénylő két exportáló gyártó egyike sem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt követelményeket. |
| --- | --- |

(36)

A vizsgálat során megállapították, hogy a piacgazdasági elbánást igénylő két exportáló gyártó egyike sem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt követelményeket.

| (37) | Az exportőrök könyvvizsgálat alá vont könyvelése nem felelt meg a nemzetközi számviteli standardoknak és az egyik exportőr könyvelése nem is volt teljes, mivel nem tartalmazott cash flow-kimutatást. Ezért egyértelmű, hogy a második feltételnek nem feleltek meg. |
| --- | --- |

(37)

Az exportőrök könyvvizsgálat alá vont könyvelése nem felelt meg a nemzetközi számviteli standardoknak és az egyik exportőr könyvelése nem is volt teljes, mivel nem tartalmazott cash flow-kimutatást. Ezért egyértelmű, hogy a második feltételnek nem feleltek meg.

| (38) | Az egyik exportőr nem tudta bizonyítani, hogy a privatizáció során biztosított tőke-hozzájárulást megfelelően könyvelték, a másik exportőr pedig főleg nyereségadó-kedvezmény formájában állami juttatásban részesült. Így a harmadik feltételnek sem feleltek meg. |
| --- | --- |

(38)

Az egyik exportőr nem tudta bizonyítani, hogy a privatizáció során biztosított tőke-hozzájárulást megfelelően könyvelték, a másik exportőr pedig főleg nyereségadó-kedvezmény formájában állami juttatásban részesült. Így a harmadik feltételnek sem feleltek meg.

| (39) | A piacgazdasági elbánást igénylő egyik vállalat a közzététellel kapcsolatban észrevételeket tett. A közzétételben szereplő tények egyikét sem vitatta, azonban három fő észrevételt nyújtott be. |
| --- | --- |

(39)

A piacgazdasági elbánást igénylő egyik vállalat a közzététellel kapcsolatban észrevételeket tett. A közzétételben szereplő tények egyikét sem vitatta, azonban három fő észrevételt nyújtott be.

| (40) | Először is azzal érvelt, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítás nem jogszerű, mivel arra a jogszabályban foglalt határidőt követően mintegy két hónappal került sor. Ezzel összefüggésben meg kell említeni, hogy ez a késedelem főleg annak volt köszönhető, hogy a piacgazdasági elbánáshoz kapcsolódó ellenőrzésre korábban nem kerülhetett sor, mivel a kínai exportőrök akkor még nem álltak rendelkezésre. Hangsúlyozni kell, hogy a megállapítás időpontja annak eredményét egyáltalán nem befolyásolta. |
| --- | --- |

(40)

Először is azzal érvelt, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítás nem jogszerű, mivel arra a jogszabályban foglalt határidőt követően mintegy két hónappal került sor. Ezzel összefüggésben meg kell említeni, hogy ez a késedelem főleg annak volt köszönhető, hogy a piacgazdasági elbánáshoz kapcsolódó ellenőrzésre korábban nem kerülhetett sor, mivel a kínai exportőrök akkor még nem álltak rendelkezésre. Hangsúlyozni kell, hogy a megállapítás időpontja annak eredményét egyáltalán nem befolyásolta.

| (41) | Az említett fél másodsorban azzal érvelt, hogy a könyvvizsgálat alá vont könyvelés nem megfelelőségét kizárólag formai okokra hivatkozva állapították meg. Érvei között az is szerepelt, hogy „a nemzetközi számviteli standardoknak formai szempontból nem teljes mértékben megfelelő számviteli gyakorlat nem tekinthető a piacgazdasági elbánásra vonatkozó második feltétel megszegésének mindaddig, amíg az nem befolyásolja a vállalat pénzügyi eredményét”. Ezzel kapcsolatban érdemes megjegyezni, hogy a második feltételben egyáltalán nem szerepel a vállalat pénzügyi eredménye. Ennélfogva az állítás megalapozatlan. A szóban forgó feltétel, azaz hogy „a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek” valójában egy formai követelmény. Mindazonáltal érdemes megemlíteni, hogy a vállalatok minden esetben jelentős mértékben megszegték az előírásokat: vagy az érintett összegek nagyságrendjében való eltérés, vagy a követelmények megszegésének súlya volt jelentős. (például egy kötelezően előírt elemzést egyszerűen nem végeztek el). |
| --- | --- |

(41)

Az említett fél másodsorban azzal érvelt, hogy a könyvvizsgálat alá vont könyvelés nem megfelelőségét kizárólag formai okokra hivatkozva állapították meg. Érvei között az is szerepelt, hogy „a nemzetközi számviteli standardoknak formai szempontból nem teljes mértékben megfelelő számviteli gyakorlat nem tekinthető a piacgazdasági elbánásra vonatkozó második feltétel megszegésének mindaddig, amíg az nem befolyásolja a vállalat pénzügyi eredményét”. Ezzel kapcsolatban érdemes megjegyezni, hogy a második feltételben egyáltalán nem szerepel a vállalat pénzügyi eredménye. Ennélfogva az állítás megalapozatlan. A szóban forgó feltétel, azaz hogy „a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek” valójában egy formai követelmény. Mindazonáltal érdemes megemlíteni, hogy a vállalatok minden esetben jelentős mértékben megszegték az előírásokat: vagy az érintett összegek nagyságrendjében való eltérés, vagy a követelmények megszegésének súlya volt jelentős. (például egy kötelezően előírt elemzést egyszerűen nem végeztek el).

| (42) | Végül azt állították, hogy nyereségadó-kedvezmény formájában biztosított állami juttatás miatt korábban nem tagadták meg a piacgazdasági elbánást. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság minden esetet egyedileg vizsgál. A piacgazdasági elbánásra vonatkozó harmadik feltétellel összefüggésben azt vizsgálják, hogy a kínai exportőröknél megfigyelhetők-e a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. Ebben az esetben éppen ez a helyzet az állami juttatások miatt, amelyekben a vállalatok főleg nyereségadó-kedvezmény formájában részesülnek. Ezért a kínai exportőrök által benyújtott általános megjegyzések nem kellőképpen megalapozottak. |
| --- | --- |

(42)

Végül azt állították, hogy nyereségadó-kedvezmény formájában biztosított állami juttatás miatt korábban nem tagadták meg a piacgazdasági elbánást. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság minden esetet egyedileg vizsgál. A piacgazdasági elbánásra vonatkozó harmadik feltétellel összefüggésben azt vizsgálják, hogy a kínai exportőröknél megfigyelhetők-e a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. Ebben az esetben éppen ez a helyzet az állami juttatások miatt, amelyekben a vállalatok főleg nyereségadó-kedvezmény formájában részesülnek. Ezért a kínai exportőrök által benyújtott általános megjegyzések nem kellőképpen megalapozottak.

| (43) | Végezetül megállapítható, hogy az exportáló gyártók egyike sem bizonyította, hogy megfelelne a piacgazdasági elbánásra vonatkozó második és harmadik feltételnek, ezért ezeket a vállalatokat nem lehet piacgazdasági elbánásban részesíteni. |
| --- | --- |

(43)

Végezetül megállapítható, hogy az exportáló gyártók egyike sem bizonyította, hogy megfelelne a piacgazdasági elbánásra vonatkozó második és harmadik feltételnek, ezért ezeket a vállalatokat nem lehet piacgazdasági elbánásban részesíteni.

1.2.   Egyéni elbánás

| (44) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett rendelkezés hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek. |
| --- | --- |

(44)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett rendelkezés hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek.

| (45) | Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiak röviden összefoglalják ezeket a feltételeket:






  1. | teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozás vagy vegyes vállalat esetén az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget; |
| --- | --- | --- |

(45)

Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiak röviden összefoglalják ezeket a feltételeket:

1.

teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozás vagy vegyes vállalat esetén az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget;

| 2. | az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg; |
| --- | --- |

2.

az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;

| 3. | a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azoknak az állami tisztviselőknek, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben kell lenniük, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól; |
| --- | --- |

3.

a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azoknak az állami tisztviselőknek, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben kell lenniük, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól;

| 4. | az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik; és |
| --- | --- |

4.

az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik; és

| 5. | az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg. |
| --- | --- |

5.

az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.

| (46) | Azok az exportáló gyártók, amelyek nem feleltek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek, illetve a mintába felvett harmadik gyártó egyéni elbánást igényelt. A Bizottság a rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapította, hogy a mintába felvett valamennyi exportáló gyártó megfelel az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében foglalt követelményeknek, ezért egyéni elbánásban részesíthető. |
| --- | --- |

(46)

Azok az exportáló gyártók, amelyek nem feleltek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek, illetve a mintába felvett harmadik gyártó egyéni elbánást igényelt. A Bizottság a rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapította, hogy a mintába felvett valamennyi exportáló gyártó megfelel az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében foglalt követelményeknek, ezért egyéni elbánásban részesíthető.

1.3.   Analóg ország

| (47) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban (analóg ország) megállapított ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(47)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban (analóg ország) megállapított ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell megállapítani.

| (48) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte azt a szándékát, hogy Argentínát használja megfelelő analóg országként a Kína részére megállapítandó rendes érték tekintetében, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ezzel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte azt a szándékát, hogy Argentínát használja megfelelő analóg országként a Kína részére megállapítandó rendes érték tekintetében, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ezzel kapcsolatos észrevételeiket.

| (49) | Az analóg ország kiválasztásával kapcsolatban számos exportőr és importőr nyújtott be észrevételt azzal érvelve, hogy Argentína – főleg a gyenge belföldi verseny és az argentin belső piacon ennek következtében uralkodó magas árszínvonal miatt – nem lenne megfelelő analóg ország. Valóban vannak arra utaló jelek, hogy az argentin piac legnagyobb részén három belföldi gyártó osztozik. Az argentin statisztikák szerint az argentin piacra érkező import elhanyagolható, mivel a hagyományosan legnagyobb külföldi beszállítók, Brazília és Kína termékeit magas dömpingellenes vámok sújtják. |
| --- | --- |

(49)

Az analóg ország kiválasztásával kapcsolatban számos exportőr és importőr nyújtott be észrevételt azzal érvelve, hogy Argentína – főleg a gyenge belföldi verseny és az argentin belső piacon ennek következtében uralkodó magas árszínvonal miatt – nem lenne megfelelő analóg ország. Valóban vannak arra utaló jelek, hogy az argentin piac legnagyobb részén három belföldi gyártó osztozik. Az argentin statisztikák szerint az argentin piacra érkező import elhanyagolható, mivel a hagyományosan legnagyobb külföldi beszállítók, Brazília és Kína termékeit magas dömpingellenes vámok sújtják.

| (50) | Ugyanezek az exportőrök és importőrök Thaiföldet, Indiát és Indonéziát javasolták alkalmasabb analóg országnak. A Bizottság az érdekelt felektől érkezett észrevételek figyelembevételével argentin és indiai gyártókkal vette fel a kapcsolatot, és végül egy argentin és egy indiai gyártó vállalta az együttműködést. |
| --- | --- |

(50)

Ugyanezek az exportőrök és importőrök Thaiföldet, Indiát és Indonéziát javasolták alkalmasabb analóg országnak. A Bizottság az érdekelt felektől érkezett észrevételek figyelembevételével argentin és indiai gyártókkal vette fel a kapcsolatot, és végül egy argentin és egy indiai gyártó vállalta az együttműködést.

| (51) | Az adatok elemzése azt mutatta, hogy az egyetlen együttműködő argentin gyártó belföldi árai valóban nagyon magasak: jóval magasabbak, mint a mintába felvett uniós gyártók eladási, illetve kárt nem okozó árai. |
| --- | --- |

(51)

Az adatok elemzése azt mutatta, hogy az egyetlen együttműködő argentin gyártó belföldi árai valóban nagyon magasak: jóval magasabbak, mint a mintába felvett uniós gyártók eladási, illetve kárt nem okozó árai.

| (52) | Másrészről kiderült, hogy az indiai piacon jelenlévő mintegy háromszáz gyártó miatt rendkívül erős a verseny. Ennek eredményeként az együttműködő indiai exportőr által bejelentett belföldi árakat ésszerűnek lehet tekinteni. |
| --- | --- |

(52)

Másrészről kiderült, hogy az indiai piacon jelenlévő mintegy háromszáz gyártó miatt rendkívül erős a verseny. Ennek eredményeként az együttműködő indiai exportőr által bejelentett belföldi árakat ésszerűnek lehet tekinteni.

| (53) | A vizsgálatban Thaiföld és Indonézia is érintett, azonban mindkét ország piacán kevés gyártó van jelen, így a belföldi piacaikon Indiához képest jóval kisebb a verseny. A Bizottság ezért ideiglenesen megállapította, hogy India az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján megfelelő analóg ország. |
| --- | --- |

(53)

A vizsgálatban Thaiföld és Indonézia is érintett, azonban mindkét ország piacán kevés gyártó van jelen, így a belföldi piacaikon Indiához képest jóval kisebb a verseny. A Bizottság ezért ideiglenesen megállapította, hogy India az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján megfelelő analóg ország.

1.4.   Rendes érték

| (54) | Mivel a mintába felvett egyik kínai exportőrt sem lehetett piacgazdasági elbánásban részesíteni, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján állapította meg és analóg országnak Indiát – mint piacgazdasággal rendelkező harmadik országot – választotta. |
| --- | --- |

(54)

Mivel a mintába felvett egyik kínai exportőrt sem lehetett piacgazdasági elbánásban részesíteni, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján állapította meg és analóg országnak Indiát – mint piacgazdasággal rendelkező harmadik országot – választotta.

| (55) | Először is mindegyik érintett exportáló gyártó vonatkozásában megállapította, hogy az analóg ország gyártói által a belföldi piacon értékesített menetelt temperöntvény csőszerelvények eladása reprezentatív volt-e, azaz a vizsgálati időszakban ezen értékesítések teljes mennyisége legalább 5 %-a volt-e az egyes exportáló gyártók által az Unióban értékesített érintett termékek teljes mennyiségének. A mintába felvett három exportáló gyártó közül kettő esetében ez volt a helyzet. |
| --- | --- |

(55)

Először is mindegyik érintett exportáló gyártó vonatkozásában megállapította, hogy az analóg ország gyártói által a belföldi piacon értékesített menetelt temperöntvény csőszerelvények eladása reprezentatív volt-e, azaz a vizsgálati időszakban ezen értékesítések teljes mennyisége legalább 5 %-a volt-e az egyes exportáló gyártók által az Unióban értékesített érintett termékek teljes mennyiségének. A mintába felvett három exportáló gyártó közül kettő esetében ez volt a helyzet.

| (56) | Ezt követően megállapította, hogy melyek azok az egyes vállalatok által belföldön értékesített terméktípusok, amelyek az Unióba exportált típusokkal megegyeznek vagy azzal közvetlenül összehasonlíthatók, és amelyeket az analóg országbeli gyártó általában reprezentatív mennyiségben értékesíti a belföldi piacon. |
| --- | --- |

(56)

Ezt követően megállapította, hogy melyek azok az egyes vállalatok által belföldön értékesített terméktípusok, amelyek az Unióba exportált típusokkal megegyeznek vagy azzal közvetlenül összehasonlíthatók, és amelyeket az analóg országbeli gyártó általában reprezentatív mennyiségben értékesíti a belföldi piacon.

| (57) | Az analóg országbeli gyártó által a belföldi piacon értékesített és az exportáló gyártók által az Unióba exportált menetelt temperöntvény csőszerelvényekkel közvetlenül összehasonlíthatónak minősített típusok esetében megállapította, hogy a belföldi értékesítés kellőképpen reprezentatívnak tekinthető-e. A terméktípus belföldi értékesítése akkor minősül kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípus belföldön független vevőknek értékesített mennyisége legalább 5 %-a volt az exportáló gyártó által uniós exportra értékesített összehasonlítható terméktípus teljes mennyiségének. |
| --- | --- |

(57)

Az analóg országbeli gyártó által a belföldi piacon értékesített és az exportáló gyártók által az Unióba exportált menetelt temperöntvény csőszerelvényekkel közvetlenül összehasonlíthatónak minősített típusok esetében megállapította, hogy a belföldi értékesítés kellőképpen reprezentatívnak tekinthető-e. A terméktípus belföldi értékesítése akkor minősül kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípus belföldön független vevőknek értékesített mennyisége legalább 5 %-a volt az exportáló gyártó által uniós exportra értékesített összehasonlítható terméktípus teljes mennyiségének.

| (58) | A Bizottság ezt követően az analóg országbeli gyártó vonatkozásában megvizsgálta, hogy a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben értékesített hasonló termék egyes típusai rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megvizsgálta, hogy mekkora volt a vizsgálati időszakban a belföldi piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság ezt követően az analóg országbeli gyártó vonatkozásában megvizsgálta, hogy a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben értékesített hasonló termék egyes típusai rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megvizsgálta, hogy mekkora volt a vizsgálati időszakban a belföldi piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya.

| (59) | Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ezt az árat az adott típusból a vizsgálati időszak során történt összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként számították ki. |
| --- | --- |

(59)

Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ezt az árat az adott típusból a vizsgálati időszak során történt összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként számították ki.

| (60) | Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus kizárólag nyereséges értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki. |
| --- | --- |

(60)

Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus kizárólag nyereséges értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.

| (61) | Amennyiben valamennyi terméktípust veszteséggel értékesítettek, akkor a Bizottság ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintette. |
| --- | --- |

(61)

Amennyiben valamennyi terméktípust veszteséggel értékesítettek, akkor a Bizottság ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintette.

| (62) | Azon terméktípusoknál, amelyek értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalmon kívül vagy a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben került sor, a rendes értéket számtanilag képezték. |
| --- | --- |

(62)

Azon terméktípusoknál, amelyek értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalmon kívül vagy a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben került sor, a rendes értéket számtanilag képezték.

| (63) | A rendes érték kiszámításához a felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és az analóg országbeli egyetlen együttműködő exportáló gyártó hasonló termékének – a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított – belföldi értékesítéséből származó nyereségének súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártó vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos előállítási költségéhez. A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében a rendes érték kiszámításához a nyereség súlyozott átlagát, valamint ezen nem reprezentatív, rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított értékesítések SGA-költségeit használták fel. Az előállítási, valamint az SGA-költségeket még azelőtt kiigazították, hogy a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták volna, és a rendes értékeket kiszámították volna. |
| --- | --- |

(63)

A rendes érték kiszámításához a felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és az analóg országbeli egyetlen együttműködő exportáló gyártó hasonló termékének – a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított – belföldi értékesítéséből származó nyereségének súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártó vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos előállítási költségéhez. A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében a rendes érték kiszámításához a nyereség súlyozott átlagát, valamint ezen nem reprezentatív, rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított értékesítések SGA-költségeit használták fel. Az előállítási, valamint az SGA-költségeket még azelőtt kiigazították, hogy a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták volna, és a rendes értékeket kiszámították volna.

1.5.   Exportár

| (64) | Mivel a mintába felvett gyártók egyéni elbánásban részesültek és az érintett terméket közvetlenül független uniós vásárlók részére értékesítették, a Bizottság az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(64)

Mivel a mintába felvett gyártók egyéni elbánásban részesültek és az érintett terméket közvetlenül független uniós vásárlók részére értékesítették, a Bizottság az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján állapította meg.

1.6.   Összehasonlítás

| (65) | A Bizottság a rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlította össze. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság a rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlította össze.

| (66) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően – kiigazítások formájában biztosította az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét. |
| --- | --- |

(66)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően – kiigazítások formájában biztosította az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét.

| (67) | Adott esetben kiigazításokat alkalmazott a fizikai jellemzők, a közvetett adók, a szállítási, biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, csomagolási, bank- és hitelköltségek, valamint a jutalékok esetében, amennyiben úgy ítélte meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és bizonyítékokkal alátámasztottak. |
| --- | --- |

(67)

Adott esetben kiigazításokat alkalmazott a fizikai jellemzők, a közvetett adók, a szállítási, biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, csomagolási, bank- és hitelköltségek, valamint a jutalékok esetében, amennyiben úgy ítélte meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és bizonyítékokkal alátámasztottak.

1.7.   Dömpingkülönbözetek

| (68) | A mintába felvett vállalatok esetében az analóg ország minden egyes hasonló termékére megállapított rendes érték súlyozott átlagát – az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően – összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(68)

A mintába felvett vállalatok esetében az analóg ország minden egyes hasonló termékére megállapított rendes érték súlyozott átlagát – az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően – összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (69) | Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:






  Vállalat | Dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Hebei Jianzhi | 67,8 % |
| Jinan Meide | 39,3 % |
| Qingdao Madison | 32,1 % |

(69)

Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Hebei Jianzhi

67,8 %

Jinan Meide

39,3 %

Qingdao Madison

32,1 %

| (70) | A mintában nem szereplő többi együttműködő kínai exportőr gyártók súlyozott átlagú dömpingkülönbözetét az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján a mintába felvett exportőr gyártók átlaga alapján számították ki. Ezt a dömpingkülönbözetet a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözet alapján számították ki. |
| --- | --- |

(70)

A mintában nem szereplő többi együttműködő kínai exportőr gyártók súlyozott átlagú dömpingkülönbözetét az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján a mintába felvett exportőr gyártók átlaga alapján számították ki. Ezt a dömpingkülönbözetet a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözet alapján számították ki.

| (71) | Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet ideiglenesen 42,3 %-on állapították meg. |
| --- | --- |

(71)

Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet ideiglenesen 42,3 %-on állapították meg.

| (72) | A dömpingkülönbözetet az összes többi kínai exportáló gyártó esetében – az alaprendelet 18. cikke alapján – a rendelkezésre álló tények alapján állapították meg. Ennek érdekében először az együttműködés szintjét határozták meg oly módon, hogy az Unióba irányuló export együttműködő exportáló gyártók által bejelentett volumenét összehasonlították az Eurostat importstatisztikáiban szereplő, erre vonatkozó adatokkal. |
| --- | --- |

(72)

A dömpingkülönbözetet az összes többi kínai exportáló gyártó esetében – az alaprendelet 18. cikke alapján – a rendelkezésre álló tények alapján állapították meg. Ennek érdekében először az együttműködés szintjét határozták meg oly módon, hogy az Unióba irányuló export együttműködő exportáló gyártók által bejelentett volumenét összehasonlították az Eurostat importstatisztikáiban szereplő, erre vonatkozó adatokkal.

| (73) | Mivel az együttműködés meghaladta az Unióba irányuló összes kínai export 50 %-át és a gazdasági ágazat a kínai exportáló gyártók nagy száma miatt tagoltnak tekinthető, az együttműködés mértéke magasnak minősíthető. Mivel semmi sem utalt arra, hogy bármely exportáló gyártó szándékosan nem működött volna együtt, a Bizottság a maradványvámszintet a mintába felvett vállalatok közül a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat szintjén állapította meg. Ezt a szintet megfelelőnek tartotta, mivel semmi nem utalt arra, hogy az együtt nem működő vállalatok dömpingkülönbözete alacsonyabb lett volna, továbbá az intézkedések hatékonyságát így kívánta biztosítani. |
| --- | --- |

(73)

Mivel az együttműködés meghaladta az Unióba irányuló összes kínai export 50 %-át és a gazdasági ágazat a kínai exportáló gyártók nagy száma miatt tagoltnak tekinthető, az együttműködés mértéke magasnak minősíthető. Mivel semmi sem utalt arra, hogy bármely exportáló gyártó szándékosan nem működött volna együtt, a Bizottság a maradványvámszintet a mintába felvett vállalatok közül a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat szintjén állapította meg. Ezt a szintet megfelelőnek tartotta, mivel semmi nem utalt arra, hogy az együtt nem működő vállalatok dömpingkülönbözete alacsonyabb lett volna, továbbá az intézkedések hatékonyságát így kívánta biztosítani.

| (74) | Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:






  Vállalat | Dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Hebei Jianzhi | 67,8 % |
| Jinan Meide | 39,3 % |
| Qingdao Madison | 32,1 % |
| Más együttműködő vállalatok | 42,3 % |
| Minden más vállalat | 67,8 % |

(74)

Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Hebei Jianzhi

67,8 %

Jinan Meide

39,3 %

Qingdao Madison

32,1 %

Más együttműködő vállalatok

42,3 %

Minden más vállalat

67,8 %

2.   Thaiföld és Indonézia

2.1.   Rendes érték

| (75) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság az együttműködő exportáló gyártók vonatkozásában először azt állapította meg, hogy a hasonló termék teljes belföldi értékesítése reprezentatív volt-e, azaz hogy az ilyen értékesítések mennyisége kitette-e az érintett termék Unióba irányuló összes exportértékesítésének legalább 5 %-át. A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a hasonló termék thaiföldi és indonéziai belföldi értékesítése valamennyi együttműködő exportáló gyártó esetében reprezentatívnak tekinthető. |
| --- | --- |

(75)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság az együttműködő exportáló gyártók vonatkozásában először azt állapította meg, hogy a hasonló termék teljes belföldi értékesítése reprezentatív volt-e, azaz hogy az ilyen értékesítések mennyisége kitette-e az érintett termék Unióba irányuló összes exportértékesítésének legalább 5 %-át. A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a hasonló termék thaiföldi és indonéziai belföldi értékesítése valamennyi együttműködő exportáló gyártó esetében reprezentatívnak tekinthető.

| (76) | Ezt követően a Bizottság meghatározta az általános belföldi reprezentatív értékesítéssel rendelkező exportáló gyártók által a belföldi piacon eladott azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy nagyon hasonlóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített típusokkal. |
| --- | --- |

(76)

Ezt követően a Bizottság meghatározta az általános belföldi reprezentatív értékesítéssel rendelkező exportáló gyártók által a belföldi piacon eladott azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy nagyon hasonlóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített típusokkal.

| (77) | Az exportáló gyártók belföldi piacon értékesített valamennyi olyan hasonló terméktípusánál, amelyet össze lehetett hasonlítani az érintett termék Unióba irányuló kivitel révén értékesített típusával, felmérte, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az adott típus belföldi értékesítése kellően reprezentatívnak tekinthető-e. A terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípus belföldön független vevőknek értékesített mennyisége legalább 5 %-a volt az uniós exportra értékesített összehasonlítható terméktípus teljes mennyiségének. |
| --- | --- |

(77)

Az exportáló gyártók belföldi piacon értékesített valamennyi olyan hasonló terméktípusánál, amelyet össze lehetett hasonlítani az érintett termék Unióba irányuló kivitel révén értékesített típusával, felmérte, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az adott típus belföldi értékesítése kellően reprezentatívnak tekinthető-e. A terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípus belföldön független vevőknek értékesített mennyisége legalább 5 %-a volt az uniós exportra értékesített összehasonlítható terméktípus teljes mennyiségének.

| (78) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően ezt követően megvizsgálta, hogy a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben értékesített hasonló termék egyes típusai rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, hogy mekkora volt a vizsgálati időszakban a belföldi piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően ezt követően megvizsgálta, hogy a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben értékesített hasonló termék egyes típusai rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, hogy mekkora volt a vizsgálati időszakban a belföldi piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya.

| (79) | Azokban az esetekben, amikor az előállítási költségek kiszámított értékével azonos vagy annál magasabb nettó eladási áron értékesített terméktípus értékesítési mennyisége meghaladta az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át, és amikor az adott típus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékével egyenlő vagy annál nagyobb volt, a terméktípusonkénti rendes értéket az adott terméktípus teljes belföldi értékesítési árának súlyozott átlagaként számították ki. |
| --- | --- |

(79)

Azokban az esetekben, amikor az előállítási költségek kiszámított értékével azonos vagy annál magasabb nettó eladási áron értékesített terméktípus értékesítési mennyisége meghaladta az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át, és amikor az adott típus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékével egyenlő vagy annál nagyobb volt, a terméktípusonkénti rendes értéket az adott terméktípus teljes belföldi értékesítési árának súlyozott átlagaként számították ki.

| (80) | Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítésének mennyisége az adott terméktípus teljes értékesítési mennyiségében 80 %-ot vagy ennél kevesebbet képviselt, és amikor az adott terméktípus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékénél alacsonyabb volt, a rendes érték alapját a tényleges belföldi ár képezte, amelyet az adott terméktípus kizárólag nyereséges belföldi értékesítésének súlyozott átlagáraként számítottak ki. |
| --- | --- |

(80)

Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítésének mennyisége az adott terméktípus teljes értékesítési mennyiségében 80 %-ot vagy ennél kevesebbet képviselt, és amikor az adott terméktípus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékénél alacsonyabb volt, a rendes érték alapját a tényleges belföldi ár képezte, amelyet az adott terméktípus kizárólag nyereséges belföldi értékesítésének súlyozott átlagáraként számítottak ki.

| (81) | Amennyiben valamennyi terméktípust veszteséggel értékesítettek, akkor a Bizottság ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintette. |
| --- | --- |

(81)

Amennyiben valamennyi terméktípust veszteséggel értékesítettek, akkor a Bizottság ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintette.

| (82) | Azon terméktípusoknál, amelyek értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalmon kívül vagy a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben került sor, a rendes értéket számtanilag képezték. |
| --- | --- |

(82)

Azon terméktípusoknál, amelyek értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalmon kívül vagy a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben került sor, a rendes értéket számtanilag képezték.

| (83) | A rendes érték kiszámításához a felmerült SGA-költségeket és az érintett együttműködő exportáló gyártók hasonló termékének – a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított – belföldi értékesítéséből származó nyereségének súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártók vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos előállítási költségeihez. A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében a rendes érték kiszámításához a nyereség súlyozott átlagát, valamint ezen nem reprezentatív, rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított értékesítések SGA-költségeit használták fel. |
| --- | --- |

(83)

A rendes érték kiszámításához a felmerült SGA-költségeket és az érintett együttműködő exportáló gyártók hasonló termékének – a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított – belföldi értékesítéséből származó nyereségének súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártók vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos előállítási költségeihez. A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében a rendes érték kiszámításához a nyereség súlyozott átlagát, valamint ezen nem reprezentatív, rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított értékesítések SGA-költségeit használták fel.

2.2.   Exportár

| (84) | Mivel az együttműködő thaiföldi és indonéz exportőrök érintett termékeit független uniós vásárlók részére értékesítették, a Bizottság az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(84)

Mivel az együttműködő thaiföldi és indonéz exportőrök érintett termékeit független uniós vásárlók részére értékesítették, a Bizottság az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján állapította meg.

2.3.   Összehasonlítás

| (85) | A Bizottság a rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlította össze. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság a rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlította össze.

| (86) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően – kiigazítások formájában biztosította az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét. |
| --- | --- |

(86)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően – kiigazítások formájában biztosította az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét.

| (87) | Adott esetben kiigazításokat alkalmazott a kereskedelem szintje, a szállítási, biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, csomagolási, bank- és hitelköltségek, valamint a jutalékok esetében, amennyiben úgy ítélte meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és bizonyítékokkal alátámasztottak. |
| --- | --- |

(87)

Adott esetben kiigazításokat alkalmazott a kereskedelem szintje, a szállítási, biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, csomagolási, bank- és hitelköltségek, valamint a jutalékok esetében, amennyiben úgy ítélte meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és bizonyítékokkal alátámasztottak.

2.4.   Dömpingkülönbözetek

a)   Thaiföld

| (88) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően az együttműködő thaiföldi vállalatok esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően az együttműködő thaiföldi vállalatok esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (89) | Mivel az együttműködés mértékét magasnak tekintette (a két együttműködő thaiföldi vállalat exportvolumene a vizsgálati időszak alatt meghaladta az Unióba irányuló összes thaiföldi export 80%-át), a dömpingkülönbözetet az összes többi thaiföldi exportáló gyártó esetében a két együttműködő vállalat dömpingkülönbözete közül a magasabbik szintjén állapította meg. |
| --- | --- |

(89)

Mivel az együttműködés mértékét magasnak tekintette (a két együttműködő thaiföldi vállalat exportvolumene a vizsgálati időszak alatt meghaladta az Unióba irányuló összes thaiföldi export 80%-át), a dömpingkülönbözetet az összes többi thaiföldi exportáló gyártó esetében a két együttműködő vállalat dömpingkülönbözete közül a magasabbik szintjén állapította meg.

| (90) | Ez alapján a thaiföldi vállalatok vonatkozásában az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd. | 15,9 % |
| Siam Fittings Co., Ltd. | 50,7 % |
| Minden más vállalat | 50,7 % |

(90)

Ez alapján a thaiföldi vállalatok vonatkozásában az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.

15,9 %

Siam Fittings Co., Ltd.

50,7 %

Minden más vállalat

50,7 %

b)   Indonézia

| (91) | A Bizottság az egyetlen együttműködő vállalat esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát – az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően – összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(91)

A Bizottság az egyetlen együttműködő vállalat esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát – az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően – összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (92) | Mivel az együttműködés mértékét magasnak tekintette (az egyetlen együttműködő indonéz vállalat exportvolumene a vizsgálati időszak alatt meghaladta az Unióba irányuló összes indonéz export 80%-át), a dömpingkülönbözetet az összes többi indonéz exportáló gyártó esetében az együttműködő vállalat vonatkozásában megállapított dömpingkülönbözet szintjén határozta meg. |
| --- | --- |

(92)

Mivel az együttműködés mértékét magasnak tekintette (az egyetlen együttműködő indonéz vállalat exportvolumene a vizsgálati időszak alatt meghaladta az Unióba irányuló összes indonéz export 80%-át), a dömpingkülönbözetet az összes többi indonéz exportáló gyártó esetében az együttműködő vállalat vonatkozásában megállapított dömpingkülönbözet szintjén határozta meg.

| (93) | Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:






  Vállalat | Dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| PT. Tri Sinar Purnama | 11,0 % |
| Minden más vállalat | 11,0 % |

(93)

Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

PT. Tri Sinar Purnama

11,0 %

Minden más vállalat

11,0 %

E.   A KÁR

1.   Uniós termelés

| (94) | A vizsgálati időszak alatt hasonló terméket hat gyártó állított elő az Unióban. A fenti (29) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintába az uniós gyártók két csoportjából három gyártó került be, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének 81 %-át képviselik. |
| --- | --- |

(94)

A vizsgálati időszak alatt hasonló terméket hat gyártó állított elő az Unióban. A fenti (29) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintába az uniós gyártók két csoportjából három gyártó került be, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének 81 %-át képviselik.

2.   Az uniós gazdasági ágazat meghatározása

| (95) | Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése és 5. cikke (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot a hasonló terméket a vizsgálati időszakban előállító, hat uniós gyártó mindegyike alkotja (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat). |
| --- | --- |

(95)

Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése és 5. cikke (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot a hasonló terméket a vizsgálati időszakban előállító, hat uniós gyártó mindegyike alkotja (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).

3.   Uniós felhasználás

| (96) | Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítési mennyisége, valamint az Eurostat importvolumenre vonatkozó és a vizsgálat megállapításai szerint kiigazított adatai alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(96)

Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítési mennyisége, valamint az Eurostat importvolumenre vonatkozó és a vizsgálat megállapításai szerint kiigazított adatai alapján határozták meg.

| (97) | Az uniós felhasználás 2008 és 2009 között jelentősen, 21 %-kal visszaesett, majd 12 százalékponttal emelkedett, a figyelembe vett időszak elején mért felhasználási szintnél 9 %-kal alacsonyabb szintre.









  Uniós felhasználás (tonna) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| Uniós felhasználás | 72 231 | 57 398 | 59 190 | 65 460 |
| Index | 100 | 79 | 82 | 91 |
| Forrás: | a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kérdőívre adott válaszok |

(97)

Az uniós felhasználás 2008 és 2009 között jelentősen, 21 %-kal visszaesett, majd 12 százalékponttal emelkedett, a figyelembe vett időszak elején mért felhasználási szintnél 9 %-kal alacsonyabb szintre.

Uniós felhasználás (tonna)

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Uniós felhasználás

72 231

57 398

59 190

65 460

Index

100

79

82

91

Forrás:

a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kérdőívre adott válaszok

4.   Az érintett országokból érkező behozatal

4.1.   Az érintett országokból származó behozatal hatásainak összesített értékelése

| (98) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó menetelt temperöntvény csőszerelvények behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében lehet-e összesítve értékelni. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó menetelt temperöntvény csőszerelvények behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében lehet-e összesítve értékelni.

| (99) | A dömpingkülönbözet minden egyes érintett országból származó behozatal esetén meghaladta az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott de minimis küszöbértéket (lásd a (74), (90) és (93) preambulumbekezdéseket). |
| --- | --- |

(99)

A dömpingkülönbözet minden egyes érintett országból származó behozatal esetén meghaladta az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott de minimis küszöbértéket (lásd a (74), (90) és (93) preambulumbekezdéseket).

| (100) | Az Indonéziából származó dömpingelt behozatal mennyiségét illetően a Bizottság azt állapította meg, hogy a vizsgálati időszakban a hasonló termék Unióba irányuló összes behozatalának mindössze a 2,5 %-át képviselte. Így ez a behozatal az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése, továbbá a Kereskedelmi Világszervezet dömpingellenes megállapodásának rendelkezései értelmében az uniós gazdasági ágazatnak nem okozhatott jelentős kárt. (5) |
| --- | --- |

(100)

Az Indonéziából származó dömpingelt behozatal mennyiségét illetően a Bizottság azt állapította meg, hogy a vizsgálati időszakban a hasonló termék Unióba irányuló összes behozatalának mindössze a 2,5 %-át képviselte. Így ez a behozatal az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése, továbbá a Kereskedelmi Világszervezet dömpingellenes megállapodásának rendelkezései értelmében az uniós gazdasági ágazatnak nem okozhatott jelentős kárt. (5)

| (101) | A vizsgálat ugyanakkor ebben az ideiglenes szakaszban megállapította, hogy az Indonéziából származó behozatal többsége esetében a termékeket helytelenül a menetelt temperöntvény csőszerelvényekre és -illesztésekre rendszerint vonatkozó 7307 19 10 helyett a 7307 99 10 KN-kód alá sorolták. Ezeket a feltehetően helytelenül más kód alá sorolt importtermékeket, vagy azok nagy részét azonban már beleszámították az előző preambulumbekezdésben említett 2,5 %-os mennyiségbe. |
| --- | --- |

(101)

A vizsgálat ugyanakkor ebben az ideiglenes szakaszban megállapította, hogy az Indonéziából származó behozatal többsége esetében a termékeket helytelenül a menetelt temperöntvény csőszerelvényekre és -illesztésekre rendszerint vonatkozó 7307 19 10 helyett a 7307 99 10 KN-kód alá sorolták. Ezeket a feltehetően helytelenül más kód alá sorolt importtermékeket, vagy azok nagy részét azonban már beleszámították az előző preambulumbekezdésben említett 2,5 %-os mennyiségbe.

| (102) | A fentiekre tekintettel a Bizottság ideiglenesen úgy határozott, hogy ezeket az importokat nem kezeli együtt a Thaiföldről és a Kínából származó dömpingelt behozatallal. |
| --- | --- |

(102)

A fentiekre tekintettel a Bizottság ideiglenesen úgy határozott, hogy ezeket az importokat nem kezeli együtt a Thaiföldről és a Kínából származó dömpingelt behozatallal.

| (103) | A Thaiföldről és Kínából származó dömpingelt behozatalt nem lehet elhanyagolhatónak tekinteni, mivel a vizsgálati időszakban a Thaiföldről származó behozatal piaci részesedése eléri az 5,4 %-ot, a Kínából származó import pedig a 47,3 %-ot. |
| --- | --- |

(103)

A Thaiföldről és Kínából származó dömpingelt behozatalt nem lehet elhanyagolhatónak tekinteni, mivel a vizsgálati időszakban a Thaiföldről származó behozatal piaci részesedése eléri az 5,4 %-ot, a Kínából származó import pedig a 47,3 %-ot.

| (104) | A Bizottság az összesített értékelést ideiglenesen megfelelőnek tartotta, mivel hasonló versenyfeltételek érvényesek az említett két országból származó behozatal és az uniós hasonló termék tekintetében, azaz a forgalmazás ugyanazon értékesítési csatornákon keresztül történik ugyanazon kategóriákba tartozó vevők számára. Számos esetben bebizonyosodott, hogy a Kínából és Thaiföldről származó importtermékeket is ugyanazon forgalmazók értékesítették. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság az összesített értékelést ideiglenesen megfelelőnek tartotta, mivel hasonló versenyfeltételek érvényesek az említett két országból származó behozatal és az uniós hasonló termék tekintetében, azaz a forgalmazás ugyanazon értékesítési csatornákon keresztül történik ugyanazon kategóriákba tartozó vevők számára. Számos esetben bebizonyosodott, hogy a Kínából és Thaiföldről származó importtermékeket is ugyanazon forgalmazók értékesítették.

| (105) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt valamennyi feltétel teljesül, ezért a Thaiföldről és a Kínából származó behozatalt (a továbbiakban: a két érintett országból származó behozatal) összesítve értékelték. |
| --- | --- |

(105)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt valamennyi feltétel teljesül, ezért a Thaiföldről és a Kínából származó behozatalt (a továbbiakban: a két érintett országból származó behozatal) összesítve értékelték.

4.2.   A két érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése

| (106) | Az érintett termék két érintett országból származó, uniós piacra irányuló behozatalának mennyisége a figyelembe vett időszakban 15 %-kal nőtt. Míg a behozatal kezdetben 2008 és 2009 között a felhasználás a (97) preambulumbekezdésben említett visszaesése miatt 16 %-kal csökkent, később a vizsgálati időszakig 31 százalékponttal emelkedett.









  Uniós importvolumen (tonna) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| Kína | 26 188 | 22 413 | 22 065 | 30 786 |
| Index | 100 | 86 | 84 | 118 |
| Thaiföld | 3 723 | 2 681 | 3 331 | 3 485 |
| Index | 100 | 72 | 89 | 94 |
| Két érintett ország | 29 911 | 25 094 | 25 396 | 34 271 |
| Index | 100 | 84 | 85 | 115 |
| Forrás: | Eurostat és a vizsgálat megállapításai |

(106)

Az érintett termék két érintett országból származó, uniós piacra irányuló behozatalának mennyisége a figyelembe vett időszakban 15 %-kal nőtt. Míg a behozatal kezdetben 2008 és 2009 között a felhasználás a (97) preambulumbekezdésben említett visszaesése miatt 16 %-kal csökkent, később a vizsgálati időszakig 31 százalékponttal emelkedett.

Uniós importvolumen (tonna)

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Kína

26 188

22 413

22 065

30 786

Index

100

86

84

118

Thaiföld

3 723

2 681

3 331

3 485

Index

100

72

89

94

Két érintett ország

29 911

25 094

25 396

34 271

Index

100

84

85

115

Forrás:

Eurostat és a vizsgálat megállapításai

| (107) | A két érintett országból származó dömpingelt behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 11 százalékponttal, 41,7 %-ról 52,7 %-ra emelkedett. A piaci részesedés főleg 2010 és a vizsgálati időszak között nőtt, amikor a kereslet fellendült.









  Uniós piaci részesedés |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| Kína | 36,5 % | 39,3 % | 37,7 % | 47,3 % |
| Index | 100 | 108 | 103 | 129 |
| Thaiföld | 5,2 % | 4,7 % | 5,7 % | 5,4 % |
| Index | 100 | 91 | 110 | 103 |
| Két érintett ország | 41,7 % | 44,0 % | 43,4 % | 52,7 % |
| Index | 100 | 106 | 104 | 126 |
| Forrás: | a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kérdőívre adott válaszok |

(107)

A két érintett országból származó dömpingelt behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 11 százalékponttal, 41,7 %-ról 52,7 %-ra emelkedett. A piaci részesedés főleg 2010 és a vizsgálati időszak között nőtt, amikor a kereslet fellendült.

Uniós piaci részesedés

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Kína

36,5 %

39,3 %

37,7 %

47,3 %

Index

100

108

103

129

Thaiföld

5,2 %

4,7 %

5,7 %

5,4 %

Index

100

91

110

103

Két érintett ország

41,7 %

44,0 %

43,4 %

52,7 %

Index

100

106

104

126

Forrás:

a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kérdőívre adott válaszok

4.3.   A két érintett országból származó behozatal árai és áralákínálás

a)   Az árak alakulása

| (108) | Az alábbi táblázat az Eurostat adatai alapján mutatja az érintett két országból érkező dömpingelt behozatal vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított átlagárát. A két érintett országból származó behozatal átlagára a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 14 %-kal nőtt.









  Importár (EUR/tonna) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| Kína | 1 428 | 1 557 | 1 631 | 1 676 |
| Index | 100 | 109 | 114 | 117 |
| Thaiföld | 2 126 | 2 208 | 2 036 | 2 148 |
| Index | 100 | 104 | 96 | 101 |
| Két érintett ország | 1 515 | 1 626 | 1 679 | 1 721 |
| Index | 100 | 107 | 111 | 114 |
| Forrás: | Eurostat. |

(108)

Az alábbi táblázat az Eurostat adatai alapján mutatja az érintett két országból érkező dömpingelt behozatal vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított átlagárát. A két érintett országból származó behozatal átlagára a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 14 %-kal nőtt.

Importár (EUR/tonna)

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Kína

1 428

1 557

1 631

1 676

Index

100

109

114

117

Thaiföld

2 126

2 208

2 036

2 148

Index

100

104

96

101

Két érintett ország

1 515

1 626

1 679

1 721

Index

100

107

111

114

Forrás:

Eurostat.

b)   Áralákínálás

| (109) | Típusok közötti ár-összehasonlítás készült az exportáló gyártók értékesítési árai és a mintába felvett uniós gyártók unión belüli értékesítési árai között. A Bizottság ehhez a mintába felvett uniós gyártók által a független vevők felé érvényesített árakat hasonlították össze a két érintett ország mintába felvett exportáló gyártóinak áraival. A kereskedelmi szint különbségei (nevezetesen az OEM-értékesítések) és a behozatal utáni költségek figyelembevétele céljából szükség szerint kiigazításokat kellett alkalmazni. |
| --- | --- |

(109)

Típusok közötti ár-összehasonlítás készült az exportáló gyártók értékesítési árai és a mintába felvett uniós gyártók unión belüli értékesítési árai között. A Bizottság ehhez a mintába felvett uniós gyártók által a független vevők felé érvényesített árakat hasonlították össze a két érintett ország mintába felvett exportáló gyártóinak áraival. A kereskedelmi szint különbségei (nevezetesen az OEM-értékesítések) és a behozatal utáni költségek figyelembevétele céljából szükség szerint kiigazításokat kellett alkalmazni.

| (110) | Az összehasonlítás szerint a vizsgálati időszak során a Thaiföldről és Kínából származó behozott érintett termékeket az Unióban az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 25–55 %-os áralákínálással értékesítették. |
| --- | --- |

(110)

Az összehasonlítás szerint a vizsgálati időszak során a Thaiföldről és Kínából származó behozott érintett termékeket az Unióban az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 25–55 %-os áralákínálással értékesítették.

5.   Az uniós gazdasági ágazat helyzete

| (111) | A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Az alább ismertetett adatok a termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, valamint az értékesítés és a piaci részesedés tekintetében a teljes uniós gazdasági ágazatra, az összes többi mutató tekintetében pedig a mintába felvett gyártókra vonatkoznak. Ami a mintába felvett gyártók alapján megállapított mutatószámokat illeti, figyelembe véve, hogy a mintát csak két gyártói csoport alkotta, üzleti titoktartás miatt az alábbi kapcsolódó táblázatokban nem lehetett a tényleges összesített adatokat közölni, ezért a Bizottság csak az indexeket adta meg annak érdekében, hogy érzékeltetni tudja ezeknek a mutatóknak a trendjét. |
| --- | --- |

(111)

A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Az alább ismertetett adatok a termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, valamint az értékesítés és a piaci részesedés tekintetében a teljes uniós gazdasági ágazatra, az összes többi mutató tekintetében pedig a mintába felvett gyártókra vonatkoznak. Ami a mintába felvett gyártók alapján megállapított mutatószámokat illeti, figyelembe véve, hogy a mintát csak két gyártói csoport alkotta, üzleti titoktartás miatt az alábbi kapcsolódó táblázatokban nem lehetett a tényleges összesített adatokat közölni, ezért a Bizottság csak az indexeket adta meg annak érdekében, hogy érzékeltetni tudja ezeknek a mutatóknak a trendjét.

5.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (112) | Az uniós termelési mennyiség 2008 és 2009 között 39 %-kal esett vissza és az egyébként is alacsony szintről még a felhasználás következő években végbemenő 12 százalékpontos emelkedése ellenére is némiképp tovább csökkent, ahogyan azt a (97) preambulumbekezdés is mutatja.









  Uniós termelési mennyiség (tonna) |
| --- | --- |
| összes gyártó | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| Uniós felhasználás | 55 726 | 33 780 | 32 303 | 32 646 |
| Index | 100 | 61 | 58 | 59 |
| Forrás: | a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek. |

(112)

Az uniós termelési mennyiség 2008 és 2009 között 39 %-kal esett vissza és az egyébként is alacsony szintről még a felhasználás következő években végbemenő 12 százalékpontos emelkedése ellenére is némiképp tovább csökkent, ahogyan azt a (97) preambulumbekezdés is mutatja.

Uniós termelési mennyiség (tonna)

összes gyártó

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Uniós felhasználás

55 726

33 780

32 303

32 646

Index

100

61

58

59

Forrás:

a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.

| (113) | Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása a figyelembe vett időszakban, főként 2008 és 2009 között 21 %-kal csökkent. Ennek az volt a fő oka, hogy a figyelembe vett időszakban három uniós gyártó zárta be az üzemeit.









  Uniós termelési kapacitás (tonna) |
| --- | --- |
| összes gyártó | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| Termelési kapacitás | 90 400 | 75 440 | 71 440 | 71 440 |
| Index | 100 | 83 | 79 | 79 |
| Forrás: | a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek. |

(113)

Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása a figyelembe vett időszakban, főként 2008 és 2009 között 21 %-kal csökkent. Ennek az volt a fő oka, hogy a figyelembe vett időszakban három uniós gyártó zárta be az üzemeit.

Uniós termelési kapacitás (tonna)

összes gyártó

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Termelési kapacitás

90 400

75 440

71 440

71 440

Index

100

83

79

79

Forrás:

a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.

| (114) | Az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a termelési kapacitás csökkenése ellenére is 26 %-kal visszaesett, főként 2008 és 2009 között.









  Uniós termelésikapacitás–kihasználás |
| --- | --- |
| összes gyártó | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| Termelési kapacitás-kihasználás | 62 % | 45 % | 45 % | 46 % |
| Index | 100 | 73 | 73 | 74 |
| Forrás: | a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek. |

(114)

Az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a termelési kapacitás csökkenése ellenére is 26 %-kal visszaesett, főként 2008 és 2009 között.

Uniós termelésikapacitás–kihasználás

összes gyártó

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Termelési kapacitás-kihasználás

62 %

45 %

45 %

46 %

Index

100

73

73

74

Forrás:

a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.

5.2.   Készletek

| (115) | A készletek mennyisége a figyelembe vett időszakban 23 %-kal csökkent, ami összhangban volt az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési mennyiségének visszaesésével.









  Készletek (tonna) |
| --- | --- |
| minta | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| Index | 100 | 91 | 75 | 77 |
| Forrás: | a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(115)

A készletek mennyisége a figyelembe vett időszakban 23 %-kal csökkent, ami összhangban volt az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési mennyiségének visszaesésével.

Készletek (tonna)

minta

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Index

100

91

75

77

Forrás:

a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

5.3.   Az értékesítési mennyiség és a piaci részesedés

| (116) | Az uniós piacon jelen lévő valamennyi uniós gyártó értékesítési mennyisége a csökkenő kereslet miatt jelentősen, 25 %-kal esett vissza 2008 és 2009 között. A kereslet 2009 után – a (97) preambulumbekezdésben említettek szerint – fellendült, az uniós értékesítések azonban egészen a figyelembe vett időszak végéig a 2009-es alacsony szinten maradtak.









  Uniós értékesítési mennyiség (tonna) |
| --- | --- |
| összes gyártó | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| Uniós értékesítések | 34 210 | 25 702 | 26 717 | 25 333 |
| Index | 100 | 75 | 78 | 74 |
| Forrás: | a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(116)

Az uniós piacon jelen lévő valamennyi uniós gyártó értékesítési mennyisége a csökkenő kereslet miatt jelentősen, 25 %-kal esett vissza 2008 és 2009 között. A kereslet 2009 után – a (97) preambulumbekezdésben említettek szerint – fellendült, az uniós értékesítések azonban egészen a figyelembe vett időszak végéig a 2009-es alacsony szinten maradtak.

Uniós értékesítési mennyiség (tonna)

összes gyártó

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Uniós értékesítések

34 210

25 702

26 717

25 333

Index

100

75

78

74

Forrás:

a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

| (117) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 9 százalékponttal, a figyelembe vett időszakban összesen 18 %-kal folyamatosan csökkent, míg a dömpingelt behozatal piaci részesedése ugyanebben az időszakban 11 százalékponttal emelkedett, amint azt a (107) preambulumbekezdés is mutatja.









  Uniós piaci részesedés |
| --- | --- |
| összes gyártó | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| Uniós értékesítések | 47,7 % | 45,1 % | 45,6 % | 38,9 % |
| Index | 100 | 95 | 96 | 82 |
| Forrás: | a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kérdőívre adott válaszok |

(117)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 9 százalékponttal, a figyelembe vett időszakban összesen 18 %-kal folyamatosan csökkent, míg a dömpingelt behozatal piaci részesedése ugyanebben az időszakban 11 százalékponttal emelkedett, amint azt a (107) preambulumbekezdés is mutatja.

Uniós piaci részesedés

összes gyártó

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Uniós értékesítések

47,7 %

45,1 %

45,6 %

38,9 %

Index

100

95

96

82

Forrás:

a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kérdőívre adott válaszok

5.4.   Értékesítési árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (118) | A mintába felvett uniós gyártók a figyelembe vett időszakban csak csekély, mindössze 4 %-os áremelést tudtak elérni. Az Unió piacát egyre nagyobb mennyiségben elárasztó dömpingelt behozatal miatt ez az áremelés nem tudta meghaladni a költségek növekedését.









  Átlagos uniós ár/tonna |
| --- | --- |
| minta | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| Index | 100 | 103 | 103 | 104 |
| Forrás: | a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(118)

A mintába felvett uniós gyártók a figyelembe vett időszakban csak csekély, mindössze 4 %-os áremelést tudtak elérni. Az Unió piacát egyre nagyobb mennyiségben elárasztó dömpingelt behozatal miatt ez az áremelés nem tudta meghaladni a költségek növekedését.

Átlagos uniós ár/tonna

minta

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Index

100

103

103

104

Forrás:

a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

5.5.   Nyereségesség, a befektetések megtérülése és pénzforgalom

| (119) | A Bizottság az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék uniós piacon, független vevők részére történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereség említett értékesítések forgalmi százalékában kifejezve állapította meg. Míg az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a figyelembe vett időszak kezdetén még kielégítő volt, 2009-ben már szinte teljesen megszűnt. Noha a későbbiek során a nyereségesség némiképp helyreállt, a figyelembe vett időszak fennmaradó részében még mindig jóval a kárt nem okozó szint alatt maradt. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék uniós piacon, független vevők részére történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereség említett értékesítések forgalmi százalékában kifejezve állapította meg. Míg az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a figyelembe vett időszak kezdetén még kielégítő volt, 2009-ben már szinte teljesen megszűnt. Noha a későbbiek során a nyereségesség némiképp helyreállt, a figyelembe vett időszak fennmaradó részében még mindig jóval a kárt nem okozó szint alatt maradt.

| (120) | A befektetések megtérülése – a befektetések könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség – tekintetében úgy tűnik, hogy ez a mutató a nyereségesség tendenciáját követte.









  Nyereségesség és a befektetések megtérülése („ROI”) |
| --- | --- |
| minta | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| Nyereségesség (indexálva) | 100 | 8 | 38 | 37 |
| Befektetések megtérülése (indexálva) | 100 | 1 | 36 | 40 |
| Forrás: | a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(120)

A befektetések megtérülése – a befektetések könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség – tekintetében úgy tűnik, hogy ez a mutató a nyereségesség tendenciáját követte.

Nyereségesség és a befektetések megtérülése („ROI”)

minta

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Nyereségesség (indexálva)

100

8

38

37

Befektetések megtérülése (indexálva)

100

1

36

40

Forrás:

a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

| (121) | A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 64 %-kal csökkent és a vizsgálati időszakban nagyon alacsony szintet ért el.









  Pénzforgalom (EUR) |
| --- | --- |
| minta | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| Index | 100 | 55 | 58 | 36 |
| Forrás: | a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(121)

A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 64 %-kal csökkent és a vizsgálati időszakban nagyon alacsony szintet ért el.

Pénzforgalom (EUR)

minta

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Index

100

55

58

36

Forrás:

a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

5.6.   Növekedés

| (122) | Az uniós felhasználás 2009 és a vizsgálati időszak között a (97) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint jelentősen, 8 000 tonnával emelkedett, míg a dömpingelt behozatal mennyisége ugyanebben az időszakban a (106) preambulumbekezdésben említettek szerint 9 000 tonnával nőtt. Az uniós piac 2009 és a vizsgálati időszak között végbement teljes növekedését a dömpingelt behozatal szolgálta ki, ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítései a 2009-es alacsony szinten maradtak. Ebből látszik, hogy az uniós gazdasági ágazat a két érintett országból származó dömpingelt behozatal piaci részesedésének emelkedése miatt nem tudta kihasználni az uniós felhasználás növekedéséből származó előnyöket. |
| --- | --- |

(122)

Az uniós felhasználás 2009 és a vizsgálati időszak között a (97) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint jelentősen, 8 000 tonnával emelkedett, míg a dömpingelt behozatal mennyisége ugyanebben az időszakban a (106) preambulumbekezdésben említettek szerint 9 000 tonnával nőtt. Az uniós piac 2009 és a vizsgálati időszak között végbement teljes növekedését a dömpingelt behozatal szolgálta ki, ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítései a 2009-es alacsony szinten maradtak. Ebből látszik, hogy az uniós gazdasági ágazat a két érintett országból származó dömpingelt behozatal piaci részesedésének emelkedése miatt nem tudta kihasználni az uniós felhasználás növekedéséből származó előnyöket.

5.7.   Beruházások és tőkebevonási képesség

| (123) | A figyelembe vett időszak alatt a mintába felvett uniós gyártók beruházásai az alábbiak szerint alakultak:









  Nettó beruházások (EUR) |
| --- | --- |
| minta | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| Index | 100 | 65 | 41 | 76 |
| Forrás: | a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(123)

A figyelembe vett időszak alatt a mintába felvett uniós gyártók beruházásai az alábbiak szerint alakultak:

Nettó beruházások (EUR)

minta

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Index

100

65

41

76

Forrás:

a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

| (124) | Amint azt a fenti táblázat is mutatja, az uniós gyártók beruházásai 2008 és 2010 között jelentősen visszaestek. Ez a tendencia a vizsgálati időszakban megfordult és a beruházások ismét jelentősen nőttek, azonban azok nem érték el a figyelembe vett időszak kezdetén megfigyelhető szintet. |
| --- | --- |

(124)

Amint azt a fenti táblázat is mutatja, az uniós gyártók beruházásai 2008 és 2010 között jelentősen visszaestek. Ez a tendencia a vizsgálati időszakban megfordult és a beruházások ismét jelentősen nőttek, azonban azok nem érték el a figyelembe vett időszak kezdetén megfigyelhető szintet.

5.8.   Tőkebevonási képesség

| (125) | A (120) preambulumbekezdésben leírt elégtelen nyereségesség miatt néhány uniós gyártó nehézségekbe ütközött, amikor a jövőbeli beruházásaihoz ilyen körülmények között kívánt tőkét bevonni. A befektetések nem megfelelő megtérülése szintén hozzájárult a tőkebevonási problémákhoz. |
| --- | --- |

(125)

A (120) preambulumbekezdésben leírt elégtelen nyereségesség miatt néhány uniós gyártó nehézségekbe ütközött, amikor a jövőbeli beruházásaihoz ilyen körülmények között kívánt tőkét bevonni. A befektetések nem megfelelő megtérülése szintén hozzájárult a tőkebevonási problémákhoz.

5.9.   Foglalkoztatás, termelékenység és munkaerőköltség

| (126) | A foglalkoztatási szint teljes munkaidős egyenértékben nagy vonalakban a gyártási mennyiség alakulását követte (lásd a (112) preambulumbekezdést), ami azt jelzi, hogy az uniós gazdasági ágazatban megpróbálták racionalizálni az előállítási költségeket, amikor ez szükségessé vált. Az uniós gazdasági ágazat megpróbálta a foglalkoztatási szintjét a romló piaci helyzethez igazítani, ami azt eredményezte, hogy a foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 36 %-kal csökkent.









  Foglalkoztatás teljes munkaidős egyenértékben |
| --- | --- |
| minta | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| Index | 100 | 75 | 67 | 64 |
| Forrás: | a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(126)

A foglalkoztatási szint teljes munkaidős egyenértékben nagy vonalakban a gyártási mennyiség alakulását követte (lásd a (112) preambulumbekezdést), ami azt jelzi, hogy az uniós gazdasági ágazatban megpróbálták racionalizálni az előállítási költségeket, amikor ez szükségessé vált. Az uniós gazdasági ágazat megpróbálta a foglalkoztatási szintjét a romló piaci helyzethez igazítani, ami azt eredményezte, hogy a foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 36 %-kal csökkent.

Foglalkoztatás teljes munkaidős egyenértékben

minta

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Index

100

75

67

64

Forrás:

a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

| (127) | Annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat a foglalkoztatást a romló piaci helyzethez próbálta igazítani, az uniós gyártók teljes munkaidős egyenértékre vonatkoztatott teljesítménye 2008 és 2009 között jelentősen, 19 %-kal csökkent. A helyzet ezt követően folyamatosan javult, azonban a figyelembe vett időszak kezdetén mért szintnél 9 %-kal alacsonyabb szinten maradt.









  Termelékenység (tonna/teljes munkaidős egyenérték) |
| --- | --- |
| minta | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| Index | 100 | 81 | 87 | 91 |
| Forrás: | a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(127)

Annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat a foglalkoztatást a romló piaci helyzethez próbálta igazítani, az uniós gyártók teljes munkaidős egyenértékre vonatkoztatott teljesítménye 2008 és 2009 között jelentősen, 19 %-kal csökkent. A helyzet ezt követően folyamatosan javult, azonban a figyelembe vett időszak kezdetén mért szintnél 9 %-kal alacsonyabb szinten maradt.

Termelékenység (tonna/teljes munkaidős egyenérték)

minta

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Index

100

81

87

91

Forrás:

a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

| (128) | Az uniós gazdasági ágazatban a munkaerő átlagköltsége a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 12 %-kal emelkedett.









  Munkaerőköltség (EUR/teljes munkaidős egyenérték) |
| --- | --- |
| minta | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| Index | 100 | 106 | 112 | 112 |
| Forrás: | a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(128)

Az uniós gazdasági ágazatban a munkaerő átlagköltsége a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 12 %-kal emelkedett.

Munkaerőköltség (EUR/teljes munkaidős egyenérték)

minta

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Index

100

106

112

112

Forrás:

a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

5.10.   A dömpingkülönbözet nagysága

| (129) | A két érintett országból származó behozatal dömpingkülönbözete a (74) és (90) preambulumbekezdésben leírtak szerint nagyon magas. Figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét, piaci részesedését és értékesítési árát, a dömpingkülönbözetek hatása jelentősnek tekinthető. |
| --- | --- |

(129)

A két érintett országból származó behozatal dömpingkülönbözete a (74) és (90) preambulumbekezdésben leírtak szerint nagyon magas. Figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét, piaci részesedését és értékesítési árát, a dömpingkülönbözetek hatása jelentősnek tekinthető.

5.11.   Felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (130) | A Brazíliából, a Cseh Köztársaságból, Japánból, Kínából, a Koreai Köztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények behozatalával összefüggésben 2000 és 2005 között (6) már voltak érvényben intézkedések (7) (a továbbiakban: korábbi intézkedések). Az uniós gazdasági ágazat figyelembe vett időszak kezdetén elért kielégítő nyereségessége (lásd a (120) preambulumbekezdést) arra utal, hogy az említett intézkedések átmenetileg könnyebbséget eredményeztek az uniós gazdasági ágazat számára. A növekvő mennyiségű dömpingelt behozatal azonban véget vetett ennek a kedvező időszaknak. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a korábbi intézkedésekkel érintett hat ország együttes piaci részesedése soha nem haladta meg a 29 %-ot (8), míg a jelenlegi vizsgálat alá vont két érintett ország a vizsgálati időszakban 52,47 %-os piaci részesedést tudott elérni, amint az a (107) preambulumbekezdésből is kiderül. |
| --- | --- |

(130)

A Brazíliából, a Cseh Köztársaságból, Japánból, Kínából, a Koreai Köztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények behozatalával összefüggésben 2000 és 2005 között (6) már voltak érvényben intézkedések (7) (a továbbiakban: korábbi intézkedések). Az uniós gazdasági ágazat figyelembe vett időszak kezdetén elért kielégítő nyereségessége (lásd a (120) preambulumbekezdést) arra utal, hogy az említett intézkedések átmenetileg könnyebbséget eredményeztek az uniós gazdasági ágazat számára. A növekvő mennyiségű dömpingelt behozatal azonban véget vetett ennek a kedvező időszaknak. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a korábbi intézkedésekkel érintett hat ország együttes piaci részesedése soha nem haladta meg a 29 %-ot (8), míg a jelenlegi vizsgálat alá vont két érintett ország a vizsgálati időszakban 52,47 %-os piaci részesedést tudott elérni, amint az a (107) preambulumbekezdésből is kiderül.

6.   A kárra vonatkozó következtetés

| (131) | A figyelembe vett időszak során a kármutatók kedvezőtlenül alakultak. Ez különösen azokon a mutatókon vehető észre, amelyek a nyereségességgel, a gyártási mennyiségekkel, a kapacitáskihasználással, az értékesítési mennyiséggel és a piaci részesedéssel kapcsolatosak: ezek mindegyike egyértelműen hanyatló tendenciát mutatott. |
| --- | --- |

(131)

A figyelembe vett időszak során a kármutatók kedvezőtlenül alakultak. Ez különösen azokon a mutatókon vehető észre, amelyek a nyereségességgel, a gyártási mennyiségekkel, a kapacitáskihasználással, az értékesítési mennyiséggel és a piaci részesedéssel kapcsolatosak: ezek mindegyike egyértelműen hanyatló tendenciát mutatott.

| (132) | A két érintett országból származó menetelt temperöntvény csőszerelvények behozatala ugyanakkor a vizsgálati időszakban mintegy 55 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak (lásd a (110) preambulumbekezdést), amellyel egyben a piaci részesedését is jelentősen növelte (lásd a (107) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(132)

A két érintett országból származó menetelt temperöntvény csőszerelvények behozatala ugyanakkor a vizsgálati időszakban mintegy 55 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak (lásd a (110) preambulumbekezdést), amellyel egyben a piaci részesedését is jelentősen növelte (lásd a (107) preambulumbekezdést).

| (133) | A fentiek figyelembevételével ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(133)

A fentiek figyelembevételével ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.

F.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   Bevezetés

| (134) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a Kínából és Thaiföldről származó dömpingelt behozatal olyan mértékű kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentősnek tekinthető. A dömpingelt behozatal mellett azokat az ismert tényezőket is vizsgálta, amelyek ugyanabban az időben okozhattak kárt az uniós gazdasági ágazatnak azért, hogy elkerülje, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. |
| --- | --- |

(134)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a Kínából és Thaiföldről származó dömpingelt behozatal olyan mértékű kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentősnek tekinthető. A dömpingelt behozatal mellett azokat az ismert tényezőket is vizsgálta, amelyek ugyanabban az időben okozhattak kárt az uniós gazdasági ágazatnak azért, hogy elkerülje, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.

2.   A dömpingelt behozatal hatása

| (135) | 2008 és a vizsgálati időszak között a két érintett országból származó dömpingelt behozatal mennyisége 15 %-kal nőtt, ami azt eredményezte, hogy egy 9 %-kal zsugorodó piacon 41,47 %-ról 52,47 %-ra növelték uniós piaci részesedésüket. |
| --- | --- |

(135)

2008 és a vizsgálati időszak között a két érintett országból származó dömpingelt behozatal mennyisége 15 %-kal nőtt, ami azt eredményezte, hogy egy 9 %-kal zsugorodó piacon 41,47 %-ról 52,47 %-ra növelték uniós piaci részesedésüket.

| (136) | A két érintett országból származó érintett termék dömpingelt behozatalának a figyelembe vett időszakban bekövetkezett növekedése egybeesett az uniós gazdasági ágazat legtöbb kármutatójának egyre inkább romló tendenciájával. Az uniós gazdasági ágazat 8,7 százalékpontot veszített piaci részesedéséből és termelését 41 %-kal kellett csökkentenie. A jelentős áralákínálás megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat az eladási áraiban elfogadható mértékben továbbhárítsa a megnövekedett előállítási költségeket, ami a figyelembe vett időszak túlnyomó részében nagyon alacsony nyereségességi szintet eredményezett. |
| --- | --- |

(136)

A két érintett országból származó érintett termék dömpingelt behozatalának a figyelembe vett időszakban bekövetkezett növekedése egybeesett az uniós gazdasági ágazat legtöbb kármutatójának egyre inkább romló tendenciájával. Az uniós gazdasági ágazat 8,7 százalékpontot veszített piaci részesedéséből és termelését 41 %-kal kellett csökkentenie. A jelentős áralákínálás megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat az eladási áraiban elfogadható mértékben továbbhárítsa a megnövekedett előállítási költségeket, ami a figyelembe vett időszak túlnyomó részében nagyon alacsony nyereségességi szintet eredményezett.

| (137) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy a két érintett országból származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal, amely a figyelembe vett időszak alatt nagy és folyamatosan növekedő mennyiségben lépett be az uniós piacra és amely jelentősen alákínálta az uniós gazdasági ágazat árait, jelentős mértékű kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(137)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy a két érintett országból származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal, amely a figyelembe vett időszak alatt nagy és folyamatosan növekedő mennyiségben lépett be az uniós piacra és amely jelentősen alákínálta az uniós gazdasági ágazat árait, jelentős mértékű kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

3.   További tényezők hatása

3.1.   Egyéb harmadik országokból érkező behozatal

| (138) | Míg az Eurostat adatai szerint a figyelembe vett teljes időszakban Indiából jelentős mennyiségben érkeztek alacsony áron importtermékek, egyes jelek arra utalnak, hogy ezek a termékek nem tartoznak az érintett termékek körébe, hanem ugyanazon KN-kód alá besorolt, attól eltérő termékek. |
| --- | --- |

(138)

Míg az Eurostat adatai szerint a figyelembe vett teljes időszakban Indiából jelentős mennyiségben érkeztek alacsony áron importtermékek, egyes jelek arra utalnak, hogy ezek a termékek nem tartoznak az érintett termékek körébe, hanem ugyanazon KN-kód alá besorolt, attól eltérő termékek.

| (139) | A többi harmadik országból a figyelembe vett teljes időszakban kis mennyiségű import érkezett. A két érintett országon kívüli más országokból érkező behozatal teljes piaci részesedése 2,1 százalékponttal 10,5 %-ról 8,4 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(139)

A többi harmadik országból a figyelembe vett teljes időszakban kis mennyiségű import érkezett. A két érintett országon kívüli más országokból érkező behozatal teljes piaci részesedése 2,1 százalékponttal 10,5 %-ról 8,4 %-ra csökkent.

| (140) | A vizsgálati időszakban ezt követően legnagyobb mennyiségben Indonéziából, Brazíliából és Törökországból érkezett import, melynek piaci részesedése egyenként 1,3 %-ot, valamint 1,6 %-ot tett ki, és a figyelembe vett időszakban ezen országok mindegyike veszített piaci részesedéséből.









  A behozatal piaci részesedése |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| Brazília | 3,6 % | 3,8 % | 4,0 % | 1,5 % |
| Indonézia | 1,8 % | 2,5 % | 1,9 % | 1,6 % |
| Törökország | 1,6 % | 2,0 % | 1,9 % | 1,3 % |
| más országok | 3,6 % | 2,5 % | 3,2 % | 4,0 % |
| Összesen | 10,5 % | 10,8 % | 11,0 % | 8,4 % |
| Index | 100 | 105 | 104 | 80 |
| Forrás: | Eurostat. |

(140)

A vizsgálati időszakban ezt követően legnagyobb mennyiségben Indonéziából, Brazíliából és Törökországból érkezett import, melynek piaci részesedése egyenként 1,3 %-ot, valamint 1,6 %-ot tett ki, és a figyelembe vett időszakban ezen országok mindegyike veszített piaci részesedéséből.

A behozatal piaci részesedése

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Brazília

3,6 %

3,8 %

4,0 %

1,5 %

Indonézia

1,8 %

2,5 %

1,9 %

1,6 %

Törökország

1,6 %

2,0 %

1,9 %

1,3 %

más országok

3,6 %

2,5 %

3,2 %

4,0 %

Összesen

10,5 %

10,8 %

11,0 %

8,4 %

Index

100

105

104

80

Forrás:

Eurostat.

| (141) | Az alacsony mennyiség és a csökkenő tendencia miatt megállapítható, hogy az érintett országokon kívüli harmadik országokból származó behozatal láthatóan nem járult hozzá azokhoz a károkhoz, amelyeket az uniós gazdasági ágazat szenvedett el a vizsgálati időszak során. |
| --- | --- |

(141)

Az alacsony mennyiség és a csökkenő tendencia miatt megállapítható, hogy az érintett országokon kívüli harmadik országokból származó behozatal láthatóan nem járult hozzá azokhoz a károkhoz, amelyeket az uniós gazdasági ágazat szenvedett el a vizsgálati időszak során.

3.2.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (142) | Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítésének alakulása a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 34 %-kal csökkent.









  Exportértékesítések (tonna) |
| --- | --- |
| minta | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| Exportértékesítések | 7 134 | 5 043 | 4 969 | 4 700 |
| Index | 100 | 71 | 70 | 66 |
| Forrás: | a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(142)

Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítésének alakulása a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 34 %-kal csökkent.

Exportértékesítések (tonna)

minta

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Exportértékesítések

7 134

5 043

4 969

4 700

Index

100

71

70

66

Forrás:

a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

| (143) | Az exportértékesítés ugyanakkor a teljes figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelésének mindössze 13–15 %-át képviselte. Ennélfogva úgy tűnik, hogy ez jelentősen nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak alatt elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(143)

Az exportértékesítés ugyanakkor a teljes figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelésének mindössze 13–15 %-át képviselte. Ennélfogva úgy tűnik, hogy ez jelentősen nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak alatt elszenvedett kárhoz.

3.3.   Az uniós felhasználás alakulása

| (144) | Amint az a (97) preambulumbekezdésből is kiderül, az uniós felhasználás 2008 és 2009 között 21 %-kal csökkent, ami azt eredményezte, hogy az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítése ugyanezen időszakban 25 %-kal esett vissza. Az uniós felhasználás 2009 után jelentősen, mintegy 8 000 tonnával emelkedett, míg a dömpingelt behozatal mennyisége ugyanebben az időszakban – a (106) preambulumbekezdésben említettek szerint – 9 000 tonnával nőtt. Az uniós piac 2009 és a vizsgálati időszak között végbement teljes növekedését a dömpingelt behozatal szolgálta ki, ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítései a 2009-es alacsony szinten maradtak. |
| --- | --- |

(144)

Amint az a (97) preambulumbekezdésből is kiderül, az uniós felhasználás 2008 és 2009 között 21 %-kal csökkent, ami azt eredményezte, hogy az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítése ugyanezen időszakban 25 %-kal esett vissza. Az uniós felhasználás 2009 után jelentősen, mintegy 8 000 tonnával emelkedett, míg a dömpingelt behozatal mennyisége ugyanebben az időszakban – a (106) preambulumbekezdésben említettek szerint – 9 000 tonnával nőtt. Az uniós piac 2009 és a vizsgálati időszak között végbement teljes növekedését a dömpingelt behozatal szolgálta ki, ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítései a 2009-es alacsony szinten maradtak.

| (145) | Érdekelt felek azt állították, hogy a spanyol építőipari piacon bekövetkezett válság jelentős mértékben hozzájárult a kárhoz, amely állítólag nagyban érintette az egyik fő panaszost, az ATUSA nevű spanyol vállalatot. Az ATUSA ugyanakkor az uniós tagállamok legtöbbjének piacán értékesíti termékeit és a spanyol építőipari válság a vállalat spanyol piacra irányuló értékesítéseit valójában igen csekély mértékben befolyásolta, mivel soha nem ezek az értékesítések jelentették a vállalat eladásainak nagy részét. Ezenkívül a kárról kialakult kép a mintába felvett két vállalatcsoportot, az összes panaszost és az uniós gazdasági ágazat egészét illetően egyértelmű. A kárelemzés az uniós gazdasági ágazat egészére kiterjedt, nem korlátozódott egy uniós gyártó teljesítményére vagy egyetlen nemzeti piacra. |
| --- | --- |

(145)

Érdekelt felek azt állították, hogy a spanyol építőipari piacon bekövetkezett válság jelentős mértékben hozzájárult a kárhoz, amely állítólag nagyban érintette az egyik fő panaszost, az ATUSA nevű spanyol vállalatot. Az ATUSA ugyanakkor az uniós tagállamok legtöbbjének piacán értékesíti termékeit és a spanyol építőipari válság a vállalat spanyol piacra irányuló értékesítéseit valójában igen csekély mértékben befolyásolta, mivel soha nem ezek az értékesítések jelentették a vállalat eladásainak nagy részét. Ezenkívül a kárról kialakult kép a mintába felvett két vállalatcsoportot, az összes panaszost és az uniós gazdasági ágazat egészét illetően egyértelmű. A kárelemzés az uniós gazdasági ágazat egészére kiterjedt, nem korlátozódott egy uniós gyártó teljesítményére vagy egyetlen nemzeti piacra.

| (146) | Érdekelt felek azt is állították, hogy az uniós felhasználás kedvezőtlen alakulása által okozott kár nem a dömpingelt behozatal, hanem más hatások miatt következett be. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az uniós felhasználás kedvezőtlen alakulása valóban okozhatott kárt az uniós gyártóknak. Ezt a kárt azonban súlyosbította az a tény, hogy egy zsugorodó piacon folyamatosan nőtt a dömpingelt behozatal. A fent említettek alapján az uniós felhasználás közelmúltban bekövetkezett fellendüléséből kizárólag a dömpingelt behozatal húzott hasznot, míg az uniós gyártók nem tudták növelni értékesítési mennyiségüket. |
| --- | --- |

(146)

Érdekelt felek azt is állították, hogy az uniós felhasználás kedvezőtlen alakulása által okozott kár nem a dömpingelt behozatal, hanem más hatások miatt következett be. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az uniós felhasználás kedvezőtlen alakulása valóban okozhatott kárt az uniós gyártóknak. Ezt a kárt azonban súlyosbította az a tény, hogy egy zsugorodó piacon folyamatosan nőtt a dömpingelt behozatal. A fent említettek alapján az uniós felhasználás közelmúltban bekövetkezett fellendüléséből kizárólag a dömpingelt behozatal húzott hasznot, míg az uniós gyártók nem tudták növelni értékesítési mennyiségüket.

3.4.   Az uniós gyártók strukturális problémái

| (147) | Érdekelt felek azt állították, hogy az a tény, hogy a Georg Fischer vállalat a magas árai ellenére is nyereséges maradt, míg a többi uniós gyártó nem tudott megfelelő eredményt elérni, arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt nem a dömpingelt behozatal, hanem strukturális problémák okozták. Ugyanakkor a Georg Fischer vállalat helyzete is kedvezőtlenül alakult: veszített piaci részesedéséből és a haszonkulcsa is csökkent. A vállalat foglalkoztatási szintje és teljesítménye is visszaesett. Ezért azt az állítást, hogy a Georg Fischer vállalat nem szenvedett kárt, el kell utasítani. |
| --- | --- |

(147)

Érdekelt felek azt állították, hogy az a tény, hogy a Georg Fischer vállalat a magas árai ellenére is nyereséges maradt, míg a többi uniós gyártó nem tudott megfelelő eredményt elérni, arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt nem a dömpingelt behozatal, hanem strukturális problémák okozták. Ugyanakkor a Georg Fischer vállalat helyzete is kedvezőtlenül alakult: veszített piaci részesedéséből és a haszonkulcsa is csökkent. A vállalat foglalkoztatási szintje és teljesítménye is visszaesett. Ezért azt az állítást, hogy a Georg Fischer vállalat nem szenvedett kárt, el kell utasítani.

| (148) | Ezenkívül valamennyi uniós gyártó, többek között a Georg Fischer vállalat is ki volt téve a dömpingelt behozatal által kifejtett árleszorító hatásnak. |
| --- | --- |

(148)

Ezenkívül valamennyi uniós gyártó, többek között a Georg Fischer vállalat is ki volt téve a dömpingelt behozatal által kifejtett árleszorító hatásnak.

| (149) | Az érdekelt felek azzal is érveltek, hogy mivel az ATUSA csoport bulgáriai leányvállalata, a Berg Montana szintén képes volt arra, hogy nyereséges maradjon, szintén arra utal, hogy a kár nem a dömpingelt behozatalra, hanem más okokra vezethető vissza. A Berg Montana vállalatot ugyanakkor szintén kedvezőtlenül érintette a kínai behozatal: termelése és kapacitáskihasználása jelentősen visszaesett, csakúgy, mint a foglalkoztatási szintje. Mivel a Berg Montana értékesítéseinek többsége az ATUSA csoport kapcsolt vállalkozásai felé irányul, önmagában a Berg Montana nyereségességének vizsgálata az egész csoport pénzügyi eredményének figyelembevétele nélkül nem ad reális képet, mivel a Berg Montana nyereségességét a transzferárak befolyásolják és az ATUSA csoport összességében véve veszteséges. Ezért azt az állítást, hogy a Berg Montana nem szenvedett kárt, szintén el kell utasítani. |
| --- | --- |

(149)

Az érdekelt felek azzal is érveltek, hogy mivel az ATUSA csoport bulgáriai leányvállalata, a Berg Montana szintén képes volt arra, hogy nyereséges maradjon, szintén arra utal, hogy a kár nem a dömpingelt behozatalra, hanem más okokra vezethető vissza. A Berg Montana vállalatot ugyanakkor szintén kedvezőtlenül érintette a kínai behozatal: termelése és kapacitáskihasználása jelentősen visszaesett, csakúgy, mint a foglalkoztatási szintje. Mivel a Berg Montana értékesítéseinek többsége az ATUSA csoport kapcsolt vállalkozásai felé irányul, önmagában a Berg Montana nyereségességének vizsgálata az egész csoport pénzügyi eredményének figyelembevétele nélkül nem ad reális képet, mivel a Berg Montana nyereségességét a transzferárak befolyásolják és az ATUSA csoport összességében véve veszteséges. Ezért azt az állítást, hogy a Berg Montana nem szenvedett kárt, szintén el kell utasítani.

| (150) | Egyik állítás szerint a munkatermelékenység 2008 és a vizsgálati időszak közötti – a (127) preambulumbekezdésben kifejtett – 9 %-os visszaesése strukturális problémát jelez. Az említett visszaesés azonban abban az időszakban következett be, amikor az uniós gazdasági ágazat a teljes munkaerő-állományát 36 %-kal, teljesítményét pedig 41 %-kal csökkentette. Ezek a csökkentések azt jelzik, hogy az uniós gyártók folyamatosan arra voltak kényszerítve, hogy a dömpingelt behozatalból eredő piaci nyomáshoz és az átmenetileg gyengülő kereslethez igazítsák tevékenységeiket. Az ilyen zord gazdasági körülményeket figyelembe véve a munkatermelékenység 9 %-os visszaesése viszonylag enyhének tekinthető. |
| --- | --- |

(150)

Egyik állítás szerint a munkatermelékenység 2008 és a vizsgálati időszak közötti – a (127) preambulumbekezdésben kifejtett – 9 %-os visszaesése strukturális problémát jelez. Az említett visszaesés azonban abban az időszakban következett be, amikor az uniós gazdasági ágazat a teljes munkaerő-állományát 36 %-kal, teljesítményét pedig 41 %-kal csökkentette. Ezek a csökkentések azt jelzik, hogy az uniós gyártók folyamatosan arra voltak kényszerítve, hogy a dömpingelt behozatalból eredő piaci nyomáshoz és az átmenetileg gyengülő kereslethez igazítsák tevékenységeiket. Az ilyen zord gazdasági körülményeket figyelembe véve a munkatermelékenység 9 %-os visszaesése viszonylag enyhének tekinthető.

4.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (151) | Következtetésképpen a fenti elemzés megmutatta, hogy a két érintett országból származó behozatal mennyiségét tekintve nőtt, és jelentős piaci részesedést szerzett a figyelembe vett időszak során. Ezenkívül ezek a megnövekedett mennyiségek, amelyek az uniós piacot dömpingelt áron árasztották el, és jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(151)

Következtetésképpen a fenti elemzés megmutatta, hogy a két érintett országból származó behozatal mennyiségét tekintve nőtt, és jelentős piaci részesedést szerzett a figyelembe vett időszak során. Ezenkívül ezek a megnövekedett mennyiségek, amelyek az uniós piacot dömpingelt áron árasztották el, és jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak.

| (152) | A Bizottság más olyan tényezőket is megvizsgált, amelyek kárt okozhattak volna az uniós gazdasági ágazatnak. E tekintetben megállapította, hogy az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye és az uniós felhasználás alakulása nem tűnnek olyan jelentősnek, hogy megtörnék a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(152)

A Bizottság más olyan tényezőket is megvizsgált, amelyek kárt okozhattak volna az uniós gazdasági ágazatnak. E tekintetben megállapította, hogy az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye és az uniós felhasználás alakulása nem tűnnek olyan jelentősnek, hogy megtörnék a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést.

| (153) | A fenti elemzés alapján – amely egyértelműen elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait a behozatal káros hatásaitól –, ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a Kínából és Thaiföldről származó behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(153)

A fenti elemzés alapján – amely egyértelműen elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait a behozatal káros hatásaitól –, ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a Kínából és Thaiföldről származó behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

G.   AZ UNIÓS ÉRDEK

1.   Előzetes megjegyzés

| (154) | A Bizottság az alaprendelet 21. cikke alapján megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére fennáll-e olyan kényszerítő erejű ok, amely alapján úgy tűnik, hogy ebben a konkrét esetben az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadása nem szolgálná az Unió érdekét. A Bizottság e célból az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az előterjesztett összes bizonyíték alapján valamennyi érintett fél esetében megvizsgálta a lehetséges intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság az alaprendelet 21. cikke alapján megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére fennáll-e olyan kényszerítő erejű ok, amely alapján úgy tűnik, hogy ebben a konkrét esetben az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadása nem szolgálná az Unió érdekét. A Bizottság e célból az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az előterjesztett összes bizonyíték alapján valamennyi érintett fél esetében megvizsgálta a lehetséges intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását.

2.   Az uniós gazdasági ágazat

| (155) | Valamennyi ismert uniós gyártó támogatja a dömpingellenes intézkedések bevezetését. Emlékeztetni kell arra, hogy a legtöbb kármutató kedvezőtlen tendenciát mutatott, valamint hogy ez különösen az uniós gazdasági ágazat gyártási és értékesítési mennyiségére, piaci részesedésére és pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatókat – például a nyereségességet, a befektetések megtérülését – súlyosan befolyásolta. |
| --- | --- |

(155)

Valamennyi ismert uniós gyártó támogatja a dömpingellenes intézkedések bevezetését. Emlékeztetni kell arra, hogy a legtöbb kármutató kedvezőtlen tendenciát mutatott, valamint hogy ez különösen az uniós gazdasági ágazat gyártási és értékesítési mennyiségére, piaci részesedésére és pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatókat – például a nyereségességet, a befektetések megtérülését – súlyosan befolyásolta.

| (156) | Intézkedések bevezetése esetén az árak esése és a piaci részesedés elvesztése várhatóan megáll és az uniós gazdasági ágazat eladási árai várhatóan elkezdenek helyreállni, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének jelentős javulásához vezet majd. |
| --- | --- |

(156)

Intézkedések bevezetése esetén az árak esése és a piaci részesedés elvesztése várhatóan megáll és az uniós gazdasági ágazat eladási árai várhatóan elkezdenek helyreállni, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének jelentős javulásához vezet majd.

| (157) | Másfelől valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat piacának és pénzügyi helyzetének romlása dömpingellenes intézkedések bevezetése nélkül tovább folytatódna. Ilyen forgatókönyv esetén az uniós gazdasági ágazat várhatóan továbbra is veszítene piaci részesedéséből és már nem lenne képes követni a Kínából érkező dömpingelt behozatal által meghatározott piaci árakat. A várható hatás az lenne, hogy a termelés mennyisége tovább csökkenne, és uniós termelőkapacitásokat zárnának be, ami jelentős számú munkahely megszűnéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(157)

Másfelől valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat piacának és pénzügyi helyzetének romlása dömpingellenes intézkedések bevezetése nélkül tovább folytatódna. Ilyen forgatókönyv esetén az uniós gazdasági ágazat várhatóan továbbra is veszítene piaci részesedéséből és már nem lenne képes követni a Kínából érkező dömpingelt behozatal által meghatározott piaci árakat. A várható hatás az lenne, hogy a termelés mennyisége tovább csökkenne, és uniós termelőkapacitásokat zárnának be, ami jelentős számú munkahely megszűnéséhez vezetne.

| (158) | Ennek megfelelően a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja. |
| --- | --- |

(158)

Ennek megfelelően a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja.

3.   Importőrök

| (159) | A (31) preambulumbekezdésben említettek szerint a vizsgálat során 32 független importőr működött együtt, amelyeknek a két érintett országból származó behozatala az összes import 45 %-át képviselte. Az importőrök általában véve ellenzik a dömpingellenes intézkedések bevezetését. A legtöbb esetben azonban az intézkedések hatása csekélynek tűnik. Az érintett termék forgalma legtöbbször az importőrök teljes üzleti forgalmának mindössze kis hányadát teszi ki. Néhány importőr más forrásokból is vásárol menetelt temperöntvény csőszerelvényeket és azok az importőrök is tudnak más beszerzési forrást találni – többek között az uniós gazdasági ágazat gyártói közül –, amelyek jelenleg csak a két érintett országból szereznek be ilyen terméket. Ideiglenesen tehát megállapítható, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelése nem gyakorol jelentős kedvezőtlen hatást az importőrök érdekeire. |
| --- | --- |

(159)

A (31) preambulumbekezdésben említettek szerint a vizsgálat során 32 független importőr működött együtt, amelyeknek a két érintett országból származó behozatala az összes import 45 %-át képviselte. Az importőrök általában véve ellenzik a dömpingellenes intézkedések bevezetését. A legtöbb esetben azonban az intézkedések hatása csekélynek tűnik. Az érintett termék forgalma legtöbbször az importőrök teljes üzleti forgalmának mindössze kis hányadát teszi ki. Néhány importőr más forrásokból is vásárol menetelt temperöntvény csőszerelvényeket és azok az importőrök is tudnak más beszerzési forrást találni – többek között az uniós gazdasági ágazat gyártói közül –, amelyek jelenleg csak a két érintett országból szereznek be ilyen terméket. Ideiglenesen tehát megállapítható, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelése nem gyakorol jelentős kedvezőtlen hatást az importőrök érdekeire.

4.   Felhasználók

| (160) | A menetelt temperöntvény csőszerelvényeket a (18) preambulumbekezdésben említettek szerint főleg lakóépületek és nem lakás céljára szolgáló épületek gáz-, víz- és fűtési rendszereihez használják. A menetelt temperöntvény csőszerelvények felhasználói tehát a vízvezeték-szerelők. A vizsgálatban felhasználói és fogyasztói szövetségek nem vettek részt. Ezenkívül a menetelt temperöntvény csőszerelvények értéke a víz-, gáz- és fűtési rendszerek összes költségének mindössze kis részét teszi ki. Ideiglenesen tehát megállapítható, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelése nem gyakorol jelentős kedvezőtlen hatást a felhasználók érdekeire. |
| --- | --- |

(160)

A menetelt temperöntvény csőszerelvényeket a (18) preambulumbekezdésben említettek szerint főleg lakóépületek és nem lakás céljára szolgáló épületek gáz-, víz- és fűtési rendszereihez használják. A menetelt temperöntvény csőszerelvények felhasználói tehát a vízvezeték-szerelők. A vizsgálatban felhasználói és fogyasztói szövetségek nem vettek részt. Ezenkívül a menetelt temperöntvény csőszerelvények értéke a víz-, gáz- és fűtési rendszerek összes költségének mindössze kis részét teszi ki. Ideiglenesen tehát megállapítható, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelése nem gyakorol jelentős kedvezőtlen hatást a felhasználók érdekeire.

| (161) | A dömpingellenes intézkedések általános hatásának vizsgálata során összességében úgy tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt kedvező hatások egyértelműen meghaladják a többi érdekcsoportra gyakorolt potenciális kedvezőtlen hatásokat. Ezért ideiglenesen az állapítható meg, hogy a dömpingellenes vámok nem sértik az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(161)

A dömpingellenes intézkedések általános hatásának vizsgálata során összességében úgy tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt kedvező hatások egyértelműen meghaladják a többi érdekcsoportra gyakorolt potenciális kedvezőtlen hatásokat. Ezért ideiglenesen az állapítható meg, hogy a dömpingellenes vámok nem sértik az Unió érdekét.

5.   Versenyszempontok

| (162) | Érdekelt felek azzal érveltek, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése duopol helyzetet eredményezhet az uniós piacon, amelyet a két fő panaszos, az ATUSA és a Georg Fischer vállalat uralna. Ezzel kapcsolatban először is meg kell jegyezni, hogy az említett két csoport jelenlegi piaci részesedése viszonylag alacsony, így az állítólagos „duopóliumnak” meglehetősen szerény, hozzávetőleg 30 %-os piaci részesedése lenne. Ezt az értéket kell összehasonlítani a két érintett ország 52,7 %-os piaci részesedésével, emellett az egyéb harmadik országokból származó behozatal is további 8,4 %-os piaci részesedéssel bír. A többi uniós gyártó piaci részesedése 7,5 %. |
| --- | --- |

(162)

Érdekelt felek azzal érveltek, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése duopol helyzetet eredményezhet az uniós piacon, amelyet a két fő panaszos, az ATUSA és a Georg Fischer vállalat uralna. Ezzel kapcsolatban először is meg kell jegyezni, hogy az említett két csoport jelenlegi piaci részesedése viszonylag alacsony, így az állítólagos „duopóliumnak” meglehetősen szerény, hozzávetőleg 30 %-os piaci részesedése lenne. Ezt az értéket kell összehasonlítani a két érintett ország 52,7 %-os piaci részesedésével, emellett az egyéb harmadik országokból származó behozatal is további 8,4 %-os piaci részesedéssel bír. A többi uniós gyártó piaci részesedése 7,5 %.

| (163) | Ezenkívül a dömpingellenes vámok célja nem az összes behozatal megakadályozása, hanem az egyenlő versenyfeltételek visszaállítása. Érdemes megjegyezni, hogy a 2000 és 2005 között hatályos korábbi intézkedések sem állították le a behozatalt. Éppen ellenkezőleg, Kína a 49,4 %-os dömpingellenes vámot elrendelő intézkedések bevezetését követően 2002-ben, 2003-ban és 2004-ben nagyobb mennyiségben exportált az Unióba. Mindent egybevetve az uniós piacon jelen lévő versenytársak jelentős száma arra utal, hogy egy, az uniós piacot uraló versenyellenes duopólium létrejöttének kockázata meglehetősen alacsony. |
| --- | --- |

(163)

Ezenkívül a dömpingellenes vámok célja nem az összes behozatal megakadályozása, hanem az egyenlő versenyfeltételek visszaállítása. Érdemes megjegyezni, hogy a 2000 és 2005 között hatályos korábbi intézkedések sem állították le a behozatalt. Éppen ellenkezőleg, Kína a 49,4 %-os dömpingellenes vámot elrendelő intézkedések bevezetését követően 2002-ben, 2003-ban és 2004-ben nagyobb mennyiségben exportált az Unióba. Mindent egybevetve az uniós piacon jelen lévő versenytársak jelentős száma arra utal, hogy egy, az uniós piacot uraló versenyellenes duopólium létrejöttének kockázata meglehetősen alacsony.

6.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (164) | A fenti szempontokat figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az uniós érdekre vonatkozó, rendelkezésre álló információk alapján összességében nincsenek kényszerítő erejű okok a Kínából és Thaiföldről származó menetelt csőszerelvények behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések elrendelése ellen. |
| --- | --- |

(164)

A fenti szempontokat figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az uniós érdekre vonatkozó, rendelkezésre álló információk alapján összességében nincsenek kényszerítő erejű okok a Kínából és Thaiföldről származó menetelt csőszerelvények behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések elrendelése ellen.

H.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (165) | A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a két érintett országból származó dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(165)

A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a két érintett országból származó dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

| (166) | A Bizottság ezen intézkedések mértékének megállapításához a meglévő dömpingkülönbözeteket és az uniós gyártókat ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét vette figyelembe. |
| --- | --- |

(166)

A Bizottság ezen intézkedések mértékének megállapításához a meglévő dömpingkülönbözeteket és az uniós gyártókat ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét vette figyelembe.

| (167) | A káros dömping hatásainak felszámolásához szükséges vám mértékének kiszámításakor úgy ítélte meg, hogy az intézkedések lehetővé kell, hogy tegyék, hogy az uniós gyártók fedezzék előállítási költségeiket és olyan adózás előtti nyereségre tegyenek szert, amelyet egy hasonló ágazatban működő gyártó rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. |
| --- | --- |

(167)

A káros dömping hatásainak felszámolásához szükséges vám mértékének kiszámításakor úgy ítélte meg, hogy az intézkedések lehetővé kell, hogy tegyék, hogy az uniós gyártók fedezzék előállítási költségeiket és olyan adózás előtti nyereségre tegyenek szert, amelyet egy hasonló ágazatban működő gyártó rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne.

| (168) | Az ugyanezt a terméket érintő korábbi vizsgálat során a Bizottság ezt az ésszerű nyereségszintet 7 %-ban állapította meg (9). Mivel a mintába felvett uniós gyártók a figyelembe vett időszak kezdetén hasonló nyereségszintet tudtak elérni, semmi nem utal arra, hogy ez a haszonkulcs már ne lenne ésszerű. |
| --- | --- |

(168)

Az ugyanezt a terméket érintő korábbi vizsgálat során a Bizottság ezt az ésszerű nyereségszintet 7 %-ban állapította meg (9). Mivel a mintába felvett uniós gyártók a figyelembe vett időszak kezdetén hasonló nyereségszintet tudtak elérni, semmi nem utal arra, hogy ez a haszonkulcs már ne lenne ésszerű.

| (169) | A Bizottság ez alapján az uniós gyártók tekintetében kiszámította a hasonló termék kárt nem okozó árát. Ezen ár kiszámítása úgy történt, hogy a fent említett 7 %-os haszonkulcsot hozzáadták az előállítási költségekhez. |
| --- | --- |

(169)

A Bizottság ez alapján az uniós gyártók tekintetében kiszámította a hasonló termék kárt nem okozó árát. Ezen ár kiszámítása úgy történt, hogy a fent említett 7 %-os haszonkulcsot hozzáadták az előállítási költségekhez.

| (170) | A szükséges áremelést a súlyozott import átlagárnak az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített hasonló termékek kárt nem okozó árának súlyozott átlagával való összehasonlítása alapján határozta meg. Az összehasonlításból származó bármely különbséget ezt követően a súlyozott átlagos CIF-importár százalékában fejezte ki. |
| --- | --- |

(170)

A szükséges áremelést a súlyozott import átlagárnak az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített hasonló termékek kárt nem okozó árának súlyozott átlagával való összehasonlítása alapján határozta meg. Az összehasonlításból származó bármely különbséget ezt követően a súlyozott átlagos CIF-importár százalékában fejezte ki.

2.   Ideiglenes intézkedések

| (171) | A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a Kínából és Thaiföldről származó behozatalra ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni, az alacsonyabb vámtétel szabályával összhangban a dömping és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve. |
| --- | --- |

(171)

A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a Kínából és Thaiföldről származó behozatalra ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni, az alacsonyabb vámtétel szabályával összhangban a dömping és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve.

| (172) | Mivel a kínai és thaiföldi exportáló gyártók igen magas arányban működtek együtt, a Bizottság a minden más vállalatra érvényes vámtételt az adott ország mintába felvett vagy a vizsgálatban együttműködő vállalataira kiszabott legmagasabb vámtétel szintjén határozta meg. A minden más vállalatra érvényes vámtétel azokra a vállalatokra vonatkozik, amelyek a vizsgálat során nem működtek együtt. |
| --- | --- |

(172)

Mivel a kínai és thaiföldi exportáló gyártók igen magas arányban működtek együtt, a Bizottság a minden más vállalatra érvényes vámtételt az adott ország mintába felvett vagy a vizsgálatban együttműködő vállalataira kiszabott legmagasabb vámtétel szintjén határozta meg. A minden más vállalatra érvényes vámtétel azokra a vállalatokra vonatkozik, amelyek a vizsgálat során nem működtek együtt.

| (173) | A Bizottság a mellékletben felsorolt és a mintában nem szereplő együttműködő kínai vállalatok esetében a vám ideiglenes mértékét a mintába felvett vállalatokra alkalmazott vámtételek súlyozott átlagának szintjén állapította meg. |
| --- | --- |

(173)

A Bizottság a mellékletben felsorolt és a mintában nem szereplő együttműködő kínai vállalatok esetében a vám ideiglenes mértékét a mintába felvett vállalatokra alkalmazott vámtételek súlyozott átlagának szintjén állapította meg.

| (174) | A javasolt ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

  Kínai Népköztársaság









  Vállalat | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Vámtétel |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. | 67,8 % | 136,5 % | 67,8 % |
| Jinan Meide Casting Co., Ltd. | 39,3 % | 122,4 % | 39,3 % |
| Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. | 32,1 % | 128,4 % | 32,1 % |
| Más együttműködő vállalatok | 42,3 % | 124,7 % | 42,3 % |
| Minden más vállalat | | | 67,8 % |

(174)

A javasolt ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

Kínai Népköztársaság

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Vámtétel

Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.

67,8 %

136,5 %

67,8 %

Jinan Meide Casting Co., Ltd.

39,3 %

122,4 %

39,3 %

Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.

32,1 %

128,4 %

32,1 %

Más együttműködő vállalatok

42,3 %

124,7 %

42,3 %

Minden más vállalat

67,8 %

Thaiföld

| Vállalat | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Vámtétel |
| --- | --- | --- | --- |
| BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd. | 15,9 % | 86,2 % | 15,9 % |
| Siam Fittings Co., Ltd. | 50,7 % | 39,7 % | 39,7 % |
| Minden más vállalat | | | 39,7 % |

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Vámtétel

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.

15,9 %

86,2 %

15,9 %

Siam Fittings Co., Ltd.

50,7 %

39,7 %

39,7 %

Minden más vállalat

39,7 %

| (175) | A Bizottság a fenti dömpingellenes intézkedéseket ideiglenesen értékvám formájában állapítja meg. |
| --- | --- |

(175)

A Bizottság a fenti dömpingellenes intézkedéseket ideiglenesen értékvám formájában állapítja meg.

| (176) | Az e rendeletben előírt, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság e vizsgálat megállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben) így kizárólag a Kínából és Thaiföldről származó, az említett vállalatok – így konkrét jogi személyek – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében név szerint nem említett vállalatok – beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat – által előállított importált termékekre nem vonatkozhatnak ezek a vámtételek; ezekre a termékekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(176)

Az e rendeletben előírt, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság e vizsgálat megállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben) így kizárólag a Kínából és Thaiföldről származó, az említett vállalatok – így konkrét jogi személyek – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében név szerint nem említett vállalatok – beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat – által előállított importált termékekre nem vonatkozhatnak ezek a vámtételek; ezekre a termékekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.

| (177) | A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (10) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával. |
| --- | --- |

(177)

A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (10) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.

| (178) | A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a minden más vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(178)

A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a minden más vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.

| (179) | Thaiföld vonatkozásában ugyanakkor az utóbbi vállalatok – amennyiben megfelelnek az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében megfogalmazott követelményeknek – helyzetük egyéni elbírálása érdekében kérelmet nyújthatnak be az említett cikk szerinti felülvizsgálatra. |
| --- | --- |

(179)

Thaiföld vonatkozásában ugyanakkor az utóbbi vállalatok – amennyiben megfelelnek az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében megfogalmazott követelményeknek – helyzetük egyéni elbírálása érdekében kérelmet nyújthatnak be az említett cikk szerinti felülvizsgálatra.

I.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS

| (180) | A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül a rendeletben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, illetve meghallgatást kérhetnek. Emellett fontos kijelenteni, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet céljait szolgáló megállapítások ideiglenesek, amelyeket végleges vám meghatározása esetén valószínűleg újra mérlegelni kell, |
| --- | --- |

(180)

A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül a rendeletben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, illetve meghallgatást kérhetnek. Emellett fontos kijelenteni, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet céljait szolgáló megállapítások ideiglenesek, amelyeket végleges vám meghatározása esetén valószínűleg újra mérlegelni kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A jelenleg az ex 7307 19 10 KN-kód (TARIC-kód 7307191010) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kerül kivetésre.

(2)   Az alább felsorolt vállalatok által gyártott, az (1) bekezdésben meghatározott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Ország | Vállalat | Vámtétel | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County | 67,8 % | B335 |
| | Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan | 39,3 % | B336 |
| | Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao | 32,1 % | B337 |
| | Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County | 42,3 % | B338 |
| | Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. – Xizhaotong Town | 42,3 % | B339 |
| | Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City | 42,3 % | B340 |
| | China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County | 42,3 % | B341 |
| | Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. – Yutian County | 42,3 % | B342 |
| | Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei | 42,3 % | B343 |
| | Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County | 42,3 % | B344 |
| | Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. – Tangshan | 42,3 % | B345 |
| | Taigu Tongde Casting Co., Ltd. – Nanyang Village, Taigu | 42,3 % | B346 |
| | Minden más vállalat | 67,8 % | B999 |
| Thaiföld | BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn | 15,9 % | B347 |
| | Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn | 39,7 % | B348 |
| | Minden más vállalat | 39,7 % | B999 |

Ország

Vállalat

Vámtétel

TARIC-kiegészítő kód

Kínai Népköztársaság

Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County

67,8 %

B335

Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan

39,3 %

B336

Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao

32,1 %

B337

Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County

42,3 %

B338

Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. – Xizhaotong Town

42,3 %

B339

Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City

42,3 %

B340

China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County

42,3 %

B341

Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. – Yutian County

42,3 %

B342

Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei

42,3 %

B343

Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County

42,3 %

B344

Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. – Tangshan

42,3 %

B345

Taigu Tongde Casting Co., Ltd. – Nanyang Village, Taigu

42,3 %

B346

Minden más vállalat

67,8 %

B999

Thaiföld

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn

15,9 %

B347

Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn

39,7 %

B348

Minden más vállalat

39,7 %

B999

(3)   Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek kérhetik azon lényeges tényeket és megállapításokat alátámasztó részletes információk kiadását, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik véleményüket, és szóbeli meghallgatásra jelentkezhetnek a Bizottságnál az e rendelet hatálybalépésének időpontját követő egy hónapon belül.

Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. november 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL C 44., 2012.2.16., 33. o.

2

(3)  HL L 208., 2000.8.18., 8. o. (17) preambulumbekezdés

3

(4)  HL C 137., 2011.5.6., 1. o.

4

(5)  Lásd az 1998. március 3-i 98/175/EK bizottsági határozatot, HL L 63., 1998.3.4., 32. o., 2. preambulumbekezdés

5

(6)  Az EU bővítése miatt a Cseh Köztársaság ellen érvényben lévő intézkedések 2004. május 1-jén hatályukat veszítették.

6

(7)  HL L 55., 2000.2.19., 3. o. (ideiglenes) és HL L 208., 2000.8.18., 8. o. (végleges).

7

(8)  HL L 55., 2000.2.19., 3. o. (146) preambulumbekezdés

8

(9)  HL L 55., 2000.2.19., 3. o. (188) preambulumbekezdés.

9

(10)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brüsszel, Belgium.

10

---

| 15.11.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 318/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 318/28

---

A BIZOTTSÁG 1072/2012/EU RENDELETE

(2012. november 14.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Az eljárás kezdeményezése

| (1) | Az Európai Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2)2012. február 16-án közzétett értesítésében (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország vagy Kína) származó egyes asztali és konyhai kerámiaáruk Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2)2012. február 16-án közzétett értesítésében (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország vagy Kína) származó egyes asztali és konyhai kerámiaáruk Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.

| (2) | Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Unión belüli asztali és konyhai kerámiaáruk gyártásának több mint 30 %-át képviselő uniós gyártók nevében (a továbbiakban: panaszosok) 2012. január 3-án panaszt nyújtottak be. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termékek dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, amit elégséges bizonyítéknak tekintettek az eljárás megindításához. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Unión belüli asztali és konyhai kerámiaáruk gyártásának több mint 30 %-át képviselő uniós gyártók nevében (a továbbiakban: panaszosok) 2012. január 3-án panaszt nyújtottak be. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termékek dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, amit elégséges bizonyítéknak tekintettek az eljárás megindításához.

2.   Az eljárásban érintett felek

| (3) | A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai exportáló gyártókat, az ismert érintett importőröket, kereskedőket, felhasználókat, szállítókat és szövetségeket, valamint a Kínai Népköztársaság képviselőit. Értesített továbbá gyártókat az Oroszországi Föderációban is, mivel azt az eljárás megindításáról szóló értesítésben lehetséges analóg országként említették. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai exportáló gyártókat, az ismert érintett importőröket, kereskedőket, felhasználókat, szállítókat és szövetségeket, valamint a Kínai Népköztársaság képviselőit. Értesített továbbá gyártókat az Oroszországi Föderációban is, mivel azt az eljárás megindításáról szóló értesítésben lehetséges analóg országként említették. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

| (4) | Tekintettel az exportáló gyártók és a független importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérték valamennyi exportáló gyártót és független importőrt, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és adjon alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban 2011. január 1. és 2011. december 31. között végzett tevékenységeiről. Ezen információk alapján a Bizottság az alaprendelet 17. cikke szerint el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, ki tudja választani a mintát. |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel az exportáló gyártók és a független importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérték valamennyi exportáló gyártót és független importőrt, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és adjon alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban 2011. január 1. és 2011. december 31. között végzett tevékenységeiről. Ezen információk alapján a Bizottság az alaprendelet 17. cikke szerint el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, ki tudja választani a mintát.

| (5) | Tekintettel az eljárásban érintett uniós gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentették, hogy a Bizottság ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát a kárnak az alaprendelet 17. cikke szerinti megállapítására. Az előzetes kiválasztásra a kezdeményezés szakaszában a Bizottság rendelkezésére álló információk felhasználásával került sor, és az a gyártók árbevételén, méretén, Unión belüli földrajzi elhelyezkedésén és a termékszegmensen alapult. A minta hat uniós gyártót tartalmazott, amelyek minden főbb terméktípust lefednek és öt tagállamban találhatók; közülük kettő kis- és középvállalkozás (kkv). Az előzetesen kiválogatott minta a becsült teljes uniós termelés 15 %-át tette ki. Az egyik előzetesen kiválogatott gyártó azonban nem kívánt szerepelni a mintában, továbbá számos érdekelt fél felhívta a figyelmet arra, hogy egy nagy mennyiséget előállító ország kimaradt, így azt bele kellene foglalni a reprezentatív mintába. Mindezek figyelembevételével a Bizottság módosította az előzetesen kiválogatott mintát, és az így létrejövő végleges minta már hét, az összes főbb terméktípust lefedő, hat tagállamból származó gyártót tartalmazott, amelyek közül kettő volt kkv. A minta a becsült teljes uniós termelés 20 %-át képviselte. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel az eljárásban érintett uniós gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentették, hogy a Bizottság ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát a kárnak az alaprendelet 17. cikke szerinti megállapítására. Az előzetes kiválasztásra a kezdeményezés szakaszában a Bizottság rendelkezésére álló információk felhasználásával került sor, és az a gyártók árbevételén, méretén, Unión belüli földrajzi elhelyezkedésén és a termékszegmensen alapult. A minta hat uniós gyártót tartalmazott, amelyek minden főbb terméktípust lefednek és öt tagállamban találhatók; közülük kettő kis- és középvállalkozás (kkv). Az előzetesen kiválogatott minta a becsült teljes uniós termelés 15 %-át tette ki. Az egyik előzetesen kiválogatott gyártó azonban nem kívánt szerepelni a mintában, továbbá számos érdekelt fél felhívta a figyelmet arra, hogy egy nagy mennyiséget előállító ország kimaradt, így azt bele kellene foglalni a reprezentatív mintába. Mindezek figyelembevételével a Bizottság módosította az előzetesen kiválogatott mintát, és az így létrejövő végleges minta már hét, az összes főbb terméktípust lefedő, hat tagállamból származó gyártót tartalmazott, amelyek közül kettő volt kkv. A minta a becsült teljes uniós termelés 20 %-át képviselte.

| (6) | Körülbelül 400, a teljes export több mint 60 %-át képviselő kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A beérkezett információk alapján a Bizottság ideiglenesen kiválasztott egy, az Unióba irányuló legnagyobb exportmennyiséggel rendelkező öt exportáló gyártóból álló mintát, és felkért minden általa ismert exportáló gyártót a javasolt minta véleményezésére. Két, a mintába előzetesen felvett exportáló ország ezután korrigálta mintavételi adatait, így exportmennyiségük már nem érte el azt a szintet, amelynek alapján bekerülhettek volna a mintába. Ezt követően a Bizottság az exportmennyiség alapján legnagyobb öt vállalat aktualizált listájából összeállította a végleges mintát. A mintát alkotó vállalatok az Unióba irányuló export csaknem 20 %-át teszik ki az összes együttműködő exportáló gyártó figyelembevételével. |
| --- | --- |

(6)

Körülbelül 400, a teljes export több mint 60 %-át képviselő kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A beérkezett információk alapján a Bizottság ideiglenesen kiválasztott egy, az Unióba irányuló legnagyobb exportmennyiséggel rendelkező öt exportáló gyártóból álló mintát, és felkért minden általa ismert exportáló gyártót a javasolt minta véleményezésére. Két, a mintába előzetesen felvett exportáló ország ezután korrigálta mintavételi adatait, így exportmennyiségük már nem érte el azt a szintet, amelynek alapján bekerülhettek volna a mintába. Ezt követően a Bizottság az exportmennyiség alapján legnagyobb öt vállalat aktualizált listájából összeállította a végleges mintát. A mintát alkotó vállalatok az Unióba irányuló export csaknem 20 %-át teszik ki az összes együttműködő exportáló gyártó figyelembevételével.

| (7) | A mintába felvett vállalatok és vállalatcsoportok végül az alábbiak:






  a) | Hunan Hualian China Industry Co., Ltd és kapcsolódó vállalatai, |
| --- | --- | --- |

(7)

A mintába felvett vállalatok és vállalatcsoportok végül az alábbiak:

a)

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd és kapcsolódó vállalatai,

| b) | Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd és kapcsolódó vállalatai |
| --- | --- |

b)

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd és kapcsolódó vállalatai

| c) | CHL International Ltd és kapcsolódó vállalatai, |
| --- | --- |

c)

CHL International Ltd és kapcsolódó vállalatai,

| d) | Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited és kapcsolódó vállalatai (Niceton) és |
| --- | --- |

d)

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited és kapcsolódó vállalatai (Niceton) és

| e) | Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

e)

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.

| (8) | Egy vállalat kifogást emelt a minta összetétele ellen, és azt állította, hogy nekik is szerepelniük kellene a mintában. Érvelésük szerint a mintába való felvételük által a kiválasztott vállalatok száma nem vált volna ésszerűtlenné és nem késleltette volna a vizsgálatot, különösen azért, mert viszonylag kis exportőrről van szó. Ezen túlmenően közölték, hogy külföldi tulajdonban vannak, valamint hogy a minta nélkülük nem lenne reprezentatív. |
| --- | --- |

(8)

Egy vállalat kifogást emelt a minta összetétele ellen, és azt állította, hogy nekik is szerepelniük kellene a mintában. Érvelésük szerint a mintába való felvételük által a kiválasztott vállalatok száma nem vált volna ésszerűtlenné és nem késleltette volna a vizsgálatot, különösen azért, mert viszonylag kis exportőrről van szó. Ezen túlmenően közölték, hogy külföldi tulajdonban vannak, valamint hogy a minta nélkülük nem lenne reprezentatív.

| (9) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a mintában szereplő vállalatok kiválasztása az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése szerint a legnagyobb mennyiségek alapján történt, figyelembe véve a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható gyártók számát. Tekintettel arra, hogy a vállalat viszonylag kis exportőr, az exportált mennyiség tekintetében nem javította volna a minta reprezentativitását. Megjegyzendő továbbá, hogy a vállalat nagyon későn jelentkezett: négy hónappal azután, hogy a minta végleges összetételéről tájékoztatták az összes exportáló gyártót, amikor már a kiválasztott vállalatok telephelyén tett ellenőrző látogatások is lezárultak. Ezért a vállalat mintába való felvételére vonatkozó kérelmét a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a mintában szereplő vállalatok kiválasztása az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése szerint a legnagyobb mennyiségek alapján történt, figyelembe véve a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható gyártók számát. Tekintettel arra, hogy a vállalat viszonylag kis exportőr, az exportált mennyiség tekintetében nem javította volna a minta reprezentativitását. Megjegyzendő továbbá, hogy a vállalat nagyon későn jelentkezett: négy hónappal azután, hogy a minta végleges összetételéről tájékoztatták az összes exportáló gyártót, amikor már a kiválasztott vállalatok telephelyén tett ellenőrző látogatások is lezárultak. Ezért a vállalat mintába való felvételére vonatkozó kérelmét a Bizottság elutasította.

| (10) | A határidőig több mint hatvan független importőr válaszolt a mintavétellel kapcsolatos kérdésekre és ajánlotta fel együttműködését. Közülük öt vállalat került bele a mintába. Ezt az öt független importőrt az importált mennyiség és érték, valamint a uniós viszonteladás, a földrajzi elhelyezkedés, az üzleti modell és a termékszegmens alapján választott ák ki. A mintában szereplő vállalatok importált mennyiség, érték és uniós viszonteladás tekintetében azt a legnagyobb reprezentatív mintát jelentették, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható. Ezek a vállalatok a mintavételi szakaszban közölt adatok alapján a vizsgálati időszak alatt az érintett termékek importjának mintegy 6 %-át tették ki. |
| --- | --- |

(10)

A határidőig több mint hatvan független importőr válaszolt a mintavétellel kapcsolatos kérdésekre és ajánlotta fel együttműködését. Közülük öt vállalat került bele a mintába. Ezt az öt független importőrt az importált mennyiség és érték, valamint a uniós viszonteladás, a földrajzi elhelyezkedés, az üzleti modell és a termékszegmens alapján választott ák ki. A mintában szereplő vállalatok importált mennyiség, érték és uniós viszonteladás tekintetében azt a legnagyobb reprezentatív mintát jelentették, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható. Ezek a vállalatok a mintavételi szakaszban közölt adatok alapján a vizsgálati időszak alatt az érintett termékek importjának mintegy 6 %-át tették ki.

| (11) | Annak érdekében, hogy a kínai exportáló gyártóknak lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás vagy az egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az azt igénylő kínai exportáló gyártóknak és a kínai hatóságoknak. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy a kínai exportáló gyártóknak lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás vagy az egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az azt igénylő kínai exportáló gyártóknak és a kínai hatóságoknak.

| (12) | Tizenegy kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport igényelt piacgazdasági elbánást az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján, illetve egyéni elbánást, amennyiben a vizsgálat megállapítja, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Ezen igénylők közül három bekerült a mintába, a másik nyolc nem. Az exportáló gyártók egyike, amely nem került bele a mintába, utólagosan visszavonta a piacgazdasági elbánás iránti kérelmét, az egyéni elbánásra vonatkozó igényét azonban fenntartotta. A mintában szereplő két másik exportáló gyártó és négy további vállalat, amelyek nem kerültek bele a mintába, csak egyéni elbánást kérelmezett. |
| --- | --- |

(12)

Tizenegy kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport igényelt piacgazdasági elbánást az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján, illetve egyéni elbánást, amennyiben a vizsgálat megállapítja, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Ezen igénylők közül három bekerült a mintába, a másik nyolc nem. Az exportáló gyártók egyike, amely nem került bele a mintába, utólagosan visszavonta a piacgazdasági elbánás iránti kérelmét, az egyéni elbánásra vonatkozó igényét azonban fenntartotta. A mintában szereplő két másik exportáló gyártó és négy további vállalat, amelyek nem kerültek bele a mintába, csak egyéni elbánást kérelmezett.

| (13) | A Bizottság kérdőíveket küldött az öt kiválasztott kínai exportáló gyártónak és közel 300 más, kínai exportáló gyártónak, amely arra igényt tartott. A kérdőíveket elküldték a mintába felvett hét uniós gyártónak, a mintába felvett öt importőrnek, négy kiskereskedelmi és forgalmazói szervezetnek, valamint az arra igényt tartó egyéni kiskereskedőknek és forgalmazóknak. Ezen túlmenően Indiában, Törökországban, Brazíliában, Thaiföldön és Oroszországban működő vállalatok is kaptak kérdőíveket a megfelelő analóg ország kiválasztása érdekében. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság kérdőíveket küldött az öt kiválasztott kínai exportáló gyártónak és közel 300 más, kínai exportáló gyártónak, amely arra igényt tartott. A kérdőíveket elküldték a mintába felvett hét uniós gyártónak, a mintába felvett öt importőrnek, négy kiskereskedelmi és forgalmazói szervezetnek, valamint az arra igényt tartó egyéni kiskereskedőknek és forgalmazóknak. Ezen túlmenően Indiában, Törökországban, Brazíliában, Thaiföldön és Oroszországban működő vállalatok is kaptak kérdőíveket a megfelelő analóg ország kiválasztása érdekében.

| (14) | Tizenhárom kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport, továbbá három, a lehetséges analóg országokban működő gyártó (Brazília, Thaiföld és Oroszország) küldött választ. Ezenkívül a kitöltött kérdőívet a mintába felvett hét uniós gyártó és a mintába felvett öt importőr is visszaküldte. Kérdőívekre adott válaszok érkeztek egy kiskereskedőtől, egy forgalmazótól és két kiskereskedelmi és forgalmazói szervezettől is. |
| --- | --- |

(14)

Tizenhárom kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport, továbbá három, a lehetséges analóg országokban működő gyártó (Brazília, Thaiföld és Oroszország) küldött választ. Ezenkívül a kitöltött kérdőívet a mintába felvett hét uniós gyártó és a mintába felvett öt importőr is visszaküldte. Kérdőívekre adott válaszok érkeztek egy kiskereskedőtől, egy forgalmazótól és két kiskereskedelmi és forgalmazói szervezettől is.

| (15) | Továbbá a Bizottság több mint 20, exportáló gyártótól független importőrtől, több kiskereskedőtől, egy marketingszolgáltatótól és a Kínai Könnyűipari Művészeti és Kézműves Termékek Kamarájától (Chinese Chamber of Light Industrial Products and Arts Crafts, CCCLA) is kapott beadványokat. |
| --- | --- |

(15)

Továbbá a Bizottság több mint 20, exportáló gyártótól független importőrtől, több kiskereskedőtől, egy marketingszolgáltatótól és a Kínai Könnyűipari Művészeti és Kézműves Termékek Kamarájától (Chinese Chamber of Light Industrial Products and Arts Crafts, CCCLA) is kapott beadványokat.

| (16) | A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az ebből következő kár és az uniós érdek ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt valamennyi információt.. A következő vállalatok telephelyén történtek ellenőrző látogatások: |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az ebből következő kár és az uniós érdek ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt valamennyi információt.. A következő vállalatok telephelyén történtek ellenőrző látogatások:

a)   Uniós gyártók

| (17) | A hét mintában szereplő uniós gyártó telephelyén ellenőrző látogatásra került sor. |
| --- | --- |

(17)

A hét mintában szereplő uniós gyártó telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.

| (18) | A kiválasztott uniós gyártók és más együttműködő uniós gyártók az alaprendelet 19. cikkének rendelkezései alapján kérték, hogy kilétüket kezeljék bizalmasan. Azt állították, hogy kilétük nyilvánosságra hozatala igen kedvezőtlen hatások kockázatát idézheti elő. |
| --- | --- |

(18)

A kiválasztott uniós gyártók és más együttműködő uniós gyártók az alaprendelet 19. cikkének rendelkezései alapján kérték, hogy kilétüket kezeljék bizalmasan. Azt állították, hogy kilétük nyilvánosságra hozatala igen kedvezőtlen hatások kockázatát idézheti elő.

| (19) | Egyes panaszos uniós gyártók olyan uniós fogyasztókat látnak el, akik termékeiket Kínából is beszerzik, tehát a behozatalok közvetlen előnyéből részesülnek. Az említett panaszosok úgy érzik, kényes helyzetben vannak, mivel egyes ügyfeleiknek kifogásai lehetnek az ellen, hogy a feltételezett, kárt okozó dömping elleni panaszt nyújtsanak be, illetve támogassák azt. Ezen okok miatt úgy vélték, hogy fennáll a kockázata annak, hogy egyes ügyfeleik retorziót alkalmaznak. Ezenkívül egyes panaszos uniós gyártók exportálnak is Kínába. Ezek a vállalatok úgy ítélték meg, hogy a feltételezett, kárt okozó dömping elleni panasz veszélyeztetheti kínai üzleti jelenlétüket. A kérelmet elfogadták, mivel kellően megalapozott volt. |
| --- | --- |

(19)

Egyes panaszos uniós gyártók olyan uniós fogyasztókat látnak el, akik termékeiket Kínából is beszerzik, tehát a behozatalok közvetlen előnyéből részesülnek. Az említett panaszosok úgy érzik, kényes helyzetben vannak, mivel egyes ügyfeleiknek kifogásai lehetnek az ellen, hogy a feltételezett, kárt okozó dömping elleni panaszt nyújtsanak be, illetve támogassák azt. Ezen okok miatt úgy vélték, hogy fennáll a kockázata annak, hogy egyes ügyfeleik retorziót alkalmaznak. Ezenkívül egyes panaszos uniós gyártók exportálnak is Kínába. Ezek a vállalatok úgy ítélték meg, hogy a feltételezett, kárt okozó dömping elleni panasz veszélyeztetheti kínai üzleti jelenlétüket. A kérelmet elfogadták, mivel kellően megalapozott volt.

| (20) | Egyes exportáló gyártók képviselői, a CCCLA és független importőrök azt állították, hogy nem tudtak megfelelően élni a védelemhez való jogukkal, mert a panaszosok és a támogatók személyi adatai nem kerültek nyilvánosságra. Állításuk szerint ilyen körülmények között a felek akadályoztatva voltak az aktuális helyzet és a jelentős kár fennállásának megítélésében, továbbá annak megállapításában, hogy a gyártók az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint kizárhatók-e az uniós gazdasági ágazat meghatározásból és/vagy valóban reprezentatívak-e. Fontos azonban megjegyezni, hogy a Bizottság gondoskodott arról, hogy ezek a kérdések az érdekelt felek általi betekintésre rendelkezésre bocsátott akták – például az érdekelt felekkel folytatott levelezés – alapján ellenőrizhetők és kezelhetők legyenek az aktuális helyzettel és a mintavétellel kapcsolatos jegyzetek révén, illetve a többi fél megfelelően dokumentált beadványainak igénylése útján. A kérelmet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(20)

Egyes exportáló gyártók képviselői, a CCCLA és független importőrök azt állították, hogy nem tudtak megfelelően élni a védelemhez való jogukkal, mert a panaszosok és a támogatók személyi adatai nem kerültek nyilvánosságra. Állításuk szerint ilyen körülmények között a felek akadályoztatva voltak az aktuális helyzet és a jelentős kár fennállásának megítélésében, továbbá annak megállapításában, hogy a gyártók az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint kizárhatók-e az uniós gazdasági ágazat meghatározásból és/vagy valóban reprezentatívak-e. Fontos azonban megjegyezni, hogy a Bizottság gondoskodott arról, hogy ezek a kérdések az érdekelt felek általi betekintésre rendelkezésre bocsátott akták – például az érdekelt felekkel folytatott levelezés – alapján ellenőrizhetők és kezelhetők legyenek az aktuális helyzettel és a mintavétellel kapcsolatos jegyzetek révén, illetve a többi fél megfelelően dokumentált beadványainak igénylése útján. A kérelmet ezért elutasították.

b)   Kínai exportáló gyártók

| — | Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd és Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (Hunan Hualian) |
| --- | --- |

—

Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd és Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (Hunan Hualian)

| — | Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd és Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (Guangxi Sanhuan) |
| --- | --- |

—

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd és Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (Guangxi Sanhuan)

| — | CHL International Ltd és CHL Porcelain Industries Ltd (CHL) |
| --- | --- |

—

CHL International Ltd és CHL Porcelain Industries Ltd (CHL)

| — | Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited és egy hozzájuk kapcsolódó hongkongi székhelyű kereskedő, a Niceton International Limited (Niceton) |
| --- | --- |

—

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited és egy hozzájuk kapcsolódó hongkongi székhelyű kereskedő, a Niceton International Limited (Niceton)

| — | Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.

| — | Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd

| — | Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd

| — | Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd

| — | Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd

| — | Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd és Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (Grand Collection) |
| --- | --- |

—

Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd és Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (Grand Collection)

| — | Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd

| — | Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited |
| --- | --- |

—

Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited

c)   Uniós importőrök

| — | Symbol srl, Treviso, Olaszország; |
| --- | --- |

—

Symbol srl, Treviso, Olaszország;

| — | Metro AG, Düsseldorf, Németország; |
| --- | --- |

—

Metro AG, Düsseldorf, Németország;

| — | Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Németország; |
| --- | --- |

—

Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Németország;

| — | Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Ausztria; |
| --- | --- |

—

Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Ausztria;

| — | IKEA Supply AG, Pratteln, Svájc |
| --- | --- |

—

IKEA Supply AG, Pratteln, Svájc

d)   Analóg országbeli exportáló gyártó

| (21) | Az együttműködő brazil gyártó kérte, hogy kilétét kezeljék bizalmasan, mert annak nyilvánosságra hozatala igen kedvezőtlen hatásokkal járna üzleti tevékenységére. A kérelmet jogosnak találták és ezért elfogadták. |
| --- | --- |

(21)

Az együttműködő brazil gyártó kérte, hogy kilétét kezeljék bizalmasan, mert annak nyilvánosságra hozatala igen kedvezőtlen hatásokkal járna üzleti tevékenységére. A kérelmet jogosnak találták és ezért elfogadták.

3.   Vizsgálati időszak

| (22) | A dömping és a kár vizsgálata a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra vonatkozott (a továbbiakban: vizsgálati időszak). Az okozott kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-től a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(22)

A dömping és a kár vizsgálata a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra vonatkozott (a továbbiakban: vizsgálati időszak). Az okozott kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-től a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

| (23) | A panaszosok kérték, hogy az értékelési időszakot hosszabbítsák meg egy évvel és az 2007-től kezdődjön, míg a CCCLA szerint annak egy évvel rövidebbnek kellett volna lennie és csak 2009-ben kezdődnie. Az első kérelmet elutasították, mivel semmilyen dokumentált bizonyíték nem volt arra, hogy a panaszosok által indítványozott ötéves figyelembe vett időszak esetén a tendenciák jobban láthatóak lettek volna. Ami a második kérelmet illeti, a CCCLA általánosságban a WTO esetjogára hivatkozott, amely szerint WTO-tagok nem választhatnak olyan alapforgatókönyvet, amely csak végponttól végpontig terjedő összehasonlítást tesz lehetővé, továbbá hogy ha a referenciaév megváltoztatása könnyen az ellentétére fordíthatja a kárral kapcsolatos vizsgálat eredményét, a WTO-tag nehézségekbe ütközhet a jelentős kár megállapítása során. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy a figyelembe vett időszak lerövidítése ebben az esetben indokolatlanul rövid elemzési időszakot eredményezett volna, amely ráadásul a gazdasági válság egyes mutatókra gyakorolt hatásai miatt torzította volna a károkkal kapcsolatos tendenciákról alkotott képet. Így mindkét kérelmet átmenetileg elutasították. |
| --- | --- |

(23)

A panaszosok kérték, hogy az értékelési időszakot hosszabbítsák meg egy évvel és az 2007-től kezdődjön, míg a CCCLA szerint annak egy évvel rövidebbnek kellett volna lennie és csak 2009-ben kezdődnie. Az első kérelmet elutasították, mivel semmilyen dokumentált bizonyíték nem volt arra, hogy a panaszosok által indítványozott ötéves figyelembe vett időszak esetén a tendenciák jobban láthatóak lettek volna. Ami a második kérelmet illeti, a CCCLA általánosságban a WTO esetjogára hivatkozott, amely szerint WTO-tagok nem választhatnak olyan alapforgatókönyvet, amely csak végponttól végpontig terjedő összehasonlítást tesz lehetővé, továbbá hogy ha a referenciaév megváltoztatása könnyen az ellentétére fordíthatja a kárral kapcsolatos vizsgálat eredményét, a WTO-tag nehézségekbe ütközhet a jelentős kár megállapítása során. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy a figyelembe vett időszak lerövidítése ebben az esetben indokolatlanul rövid elemzési időszakot eredményezett volna, amely ráadásul a gazdasági válság egyes mutatókra gyakorolt hatásai miatt torzította volna a károkkal kapcsolatos tendenciákról alkotott képet. Így mindkét kérelmet átmenetileg elutasították.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Az érintett termék

| (24) | Az érintett terméket a jelenleg a 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 és ex 6912 00 90 KN-kódok alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó asztali és konyhai kerámiaáruk (a továbbiakban: érintett termék) alkotják. Készülhetnek porcelánból vagy kínai porcelánból, közönséges agyagból, kőből, kerámiából vagy fazekasművészeti anyagokból, illetve más anyagokból. A legfontosabb nyersanyagok olyan ásványok, mint a kaolin, a földpát és a kvarc, és a felhasznált nyersanyagok összetétele meghatározza a gyártott kerámia végtermék típusát. |
| --- | --- |

(24)

Az érintett terméket a jelenleg a 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 és ex 6912 00 90 KN-kódok alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó asztali és konyhai kerámiaáruk (a továbbiakban: érintett termék) alkotják. Készülhetnek porcelánból vagy kínai porcelánból, közönséges agyagból, kőből, kerámiából vagy fazekasművészeti anyagokból, illetve más anyagokból. A legfontosabb nyersanyagok olyan ásványok, mint a kaolin, a földpát és a kvarc, és a felhasznált nyersanyagok összetétele meghatározza a gyártott kerámia végtermék típusát.

| (25) | Az asztali és konyhai kerámiaáruk a kereskedelmi forgalomban rengeteg különböző formában kaphatók, amelyek az idők során változtak. A legkülönbözőbb helyeken használatosak, pl. a háztartásban, szállodákban, éttermekben és ápolási intézményekben. |
| --- | --- |

(25)

Az asztali és konyhai kerámiaáruk a kereskedelmi forgalomban rengeteg különböző formában kaphatók, amelyek az idők során változtak. A legkülönbözőbb helyeken használatosak, pl. a háztartásban, szállodákban, éttermekben és ápolási intézményekben.

1.1.   Kizárási kérelmek

| (26) | A vizsgálat során számos, bizonyos termékeknek a termékkörből való kizárására vonatkozó kérelem került benyújtásra és elemzésre. Az alábbi rész e kérelmek elbírálását foglalja össze. |
| --- | --- |

(26)

A vizsgálat során számos, bizonyos termékeknek a termékkörből való kizárására vonatkozó kérelem került benyújtásra és elemzésre. Az alábbi rész e kérelmek elbírálását foglalja össze.

1.1.1.   (Finom) csontporcelán

| (27) | Beadványiban a CCCLA azt kérte, hogy a (finom) csontporcelánt zárják ki a vizsgált termékkörből. Állításuk szerint a (finom) csontporcelán alapvetően eltér az egyéb asztali és konyhai áruktól, mivel más fizikai jellemzők, gyártási folyamatok, felhasználási módok és fogyasztói megítélés kapcsolódik hozzájuk. A bikacsont porából készülő anyag feltűnően fehér és áttetsző. Rendkívüli mechanikai szilárdsága és forgácsolódással szembeni ellenállóképessége miatt sokkal kisebb keresztmetszetekben gyártható, és gyártása során az uniós gyártók által jellemzően nem használt, bonyolult és költséges eljárásokat alkalmaznak. Ezenkívül csak kevés uniós gyártó készít (finom) csontporcelánt. |
| --- | --- |

(27)

Beadványiban a CCCLA azt kérte, hogy a (finom) csontporcelánt zárják ki a vizsgált termékkörből. Állításuk szerint a (finom) csontporcelán alapvetően eltér az egyéb asztali és konyhai áruktól, mivel más fizikai jellemzők, gyártási folyamatok, felhasználási módok és fogyasztói megítélés kapcsolódik hozzájuk. A bikacsont porából készülő anyag feltűnően fehér és áttetsző. Rendkívüli mechanikai szilárdsága és forgácsolódással szembeni ellenállóképessége miatt sokkal kisebb keresztmetszetekben gyártható, és gyártása során az uniós gyártók által jellemzően nem használt, bonyolult és költséges eljárásokat alkalmaznak. Ezenkívül csak kevés uniós gyártó készít (finom) csontporcelánt.

| (28) | Az ezekkel az állításokkal kapcsolatban folytatott vizsgálat szerint nincs általánosan elfogadott definíció a csontporcelán fogalmára. A (finom) csontporcelán egyfajta lágyporcelán, amelyben a felhasznált nyersanyagok javarészt ugyanazok, mint bármely más kerámiaáruban. Beadványában a CCCLA önmagával került ellentmondásba a különböző alkotóelemek összetétele és részaránya tekintetében. Másodszor, a vizsgálat nem erősítette meg, hogy a (finom) csontporcelán lényegesen bonyolultabb gyártási folyamatot igényelne. Harmadszor, a (finom) csontporcelán asztali áruként való használata mindenütt – így Kínában és az Unióban is – egyforma. Ezenkívül a (finom) csontporcelánra nem jellemző kiemelkedő keménység vagy masszívság. Az éttermekben vagy a vendéglátóiparban használt kerámia asztali árukat például szintén különös keménység és masszívság jellemzi. Végül, de nem utolsósorban, (finom) csontporcelánt számos uniós gyártó készít, amelyek versenyhelyzetben állnak a Kínából importált (finom) csontporcelánnal. Ezért a (finom) csontporcelánnak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmet átmenetileg elutasították. |
| --- | --- |

(28)

Az ezekkel az állításokkal kapcsolatban folytatott vizsgálat szerint nincs általánosan elfogadott definíció a csontporcelán fogalmára. A (finom) csontporcelán egyfajta lágyporcelán, amelyben a felhasznált nyersanyagok javarészt ugyanazok, mint bármely más kerámiaáruban. Beadványában a CCCLA önmagával került ellentmondásba a különböző alkotóelemek összetétele és részaránya tekintetében. Másodszor, a vizsgálat nem erősítette meg, hogy a (finom) csontporcelán lényegesen bonyolultabb gyártási folyamatot igényelne. Harmadszor, a (finom) csontporcelán asztali áruként való használata mindenütt – így Kínában és az Unióban is – egyforma. Ezenkívül a (finom) csontporcelánra nem jellemző kiemelkedő keménység vagy masszívság. Az éttermekben vagy a vendéglátóiparban használt kerámia asztali árukat például szintén különös keménység és masszívság jellemzi. Végül, de nem utolsósorban, (finom) csontporcelánt számos uniós gyártó készít, amelyek versenyhelyzetben állnak a Kínából importált (finom) csontporcelánnal. Ezért a (finom) csontporcelánnak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmet átmenetileg elutasították.

1.1.2.   Kerámia (konyha-) kések

| (29) | Két exportáló gyártó, a CCCLA és különböző importőrök a kerámia (konyha-) kések vizsgált termékkörből való kizárását kérelmezték. Kérelmüket arra alapozták, hogy sajátosságaikból adódóan az ilyen kések és az egyéb asztali és konyhai kerámiaáruk nem tekinthetőek egyetlen terméknek. A kerámia (konyha-) kések pengéjének anyaga általában olyan cirkónium-oxidból készült kerámiaanyag, amely a „hagyományos” asztali áruk, például csészék vagy tányérok esetében nem használatos. Ezek a termékek rendkívül korlátozott mértékben csereszabatosak a vizsgált termékkategóriákkal. |
| --- | --- |

(29)

Két exportáló gyártó, a CCCLA és különböző importőrök a kerámia (konyha-) kések vizsgált termékkörből való kizárását kérelmezték. Kérelmüket arra alapozták, hogy sajátosságaikból adódóan az ilyen kések és az egyéb asztali és konyhai kerámiaáruk nem tekinthetőek egyetlen terméknek. A kerámia (konyha-) kések pengéjének anyaga általában olyan cirkónium-oxidból készült kerámiaanyag, amely a „hagyományos” asztali áruk, például csészék vagy tányérok esetében nem használatos. Ezek a termékek rendkívül korlátozott mértékben csereszabatosak a vizsgált termékkategóriákkal.

| (30) | A vizsgálat eredményei szerint a kerámia (konyha-) kések ugyanolyan fizikai jellemzőkkel (forma és keménység), kialakítással és felhasználási móddal (szeletelés) rendelkeznek, mint a fém (konyha-) kések. Ebből adódóan eltérnek az eljárás hatálya alá tartozó egyéb termékektől, mivel az utóbbiak egyedi kialakításuk és fizikai jellemzőik miatt elsősorban élelmiszerek tárolására szolgálnak. |
| --- | --- |

(30)

A vizsgálat eredményei szerint a kerámia (konyha-) kések ugyanolyan fizikai jellemzőkkel (forma és keménység), kialakítással és felhasználási móddal (szeletelés) rendelkeznek, mint a fém (konyha-) kések. Ebből adódóan eltérnek az eljárás hatálya alá tartozó egyéb termékektől, mivel az utóbbiak egyedi kialakításuk és fizikai jellemzőik miatt elsősorban élelmiszerek tárolására szolgálnak.

| (31) | Azt is állították, hogy a kerámia (konyha-) kések gyártásához használt technológia az Unióban ismeretlen, ezért a kerámia (konyha-) kések vizsgálatának folytatása sértené az Unió és a WTO jogszabályait. A panaszosok elismerték, hogy tudomásuk szerint ilyen jellegű gyártás az Unióban nem folyik. |
| --- | --- |

(31)

Azt is állították, hogy a kerámia (konyha-) kések gyártásához használt technológia az Unióban ismeretlen, ezért a kerámia (konyha-) kések vizsgálatának folytatása sértené az Unió és a WTO jogszabályait. A panaszosok elismerték, hogy tudomásuk szerint ilyen jellegű gyártás az Unióban nem folyik.

| (32) | Azt is hozzátették, hogy a kerámia (konyha-) késeket csak exkluzív helyeken értékesítik, továbbá az elosztási csatornák (konyhai eszközökkel foglalkozó forgalmazók) és a képviseleti szövetség (evőeszközgyártók szövetsége) is eltérő. A vizsgálat ezzel együtt nem erősítette meg, hogy ezek a tények az egyéb asztali és konyhai kerámiaárukhoz képest eltérő fogyasztói megítéléshez vezetnének. |
| --- | --- |

(32)

Azt is hozzátették, hogy a kerámia (konyha-) késeket csak exkluzív helyeken értékesítik, továbbá az elosztási csatornák (konyhai eszközökkel foglalkozó forgalmazók) és a képviseleti szövetség (evőeszközgyártók szövetsége) is eltérő. A vizsgálat ezzel együtt nem erősítette meg, hogy ezek a tények az egyéb asztali és konyhai kerámiaárukhoz képest eltérő fogyasztói megítéléshez vezetnének.

| (33) | Az állítások arra is kiterjedtek, hogy a kerámia késekkel kapcsolatban hozott intézkedések nem állítanák helyre a tisztességes piaci feltételeket, hanem kárt okoznának a kerámia (konyha-) késeket használó végső fogyasztóknak. Egyes szereplők azt állították, hogy – mivel az Unióban nem gyártanak kerámia (konyha-) késeket – az uniós ipart ebből adódóan nem érheti jelentős kár. E kérelmek elbírálását a Bizottság annak megítélésétől tette függővé, hogy a kerámia (konyha-) kések és az egyéb asztali és konyhai kerámiaáruk egyetlen terméknek tekinthetők-e. |
| --- | --- |

(33)

Az állítások arra is kiterjedtek, hogy a kerámia késekkel kapcsolatban hozott intézkedések nem állítanák helyre a tisztességes piaci feltételeket, hanem kárt okoznának a kerámia (konyha-) késeket használó végső fogyasztóknak. Egyes szereplők azt állították, hogy – mivel az Unióban nem gyártanak kerámia (konyha-) késeket – az uniós ipart ebből adódóan nem érheti jelentős kár. E kérelmek elbírálását a Bizottság annak megítélésétől tette függővé, hogy a kerámia (konyha-) kések és az egyéb asztali és konyhai kerámiaáruk egyetlen terméknek tekinthetők-e.

| (34) | A fenti (30) preambulumbekezdésben foglalt megfontolások alapján a vizsgálat átmenetileg megállapította, hogy a kerámia (konyha-) kések alapvetően eltérnek az egyéb asztali és konyhai áruktól, mivel más fizikai jellemzők, gyártási folyamatok és felhasználási módok kapcsolódnak hozzájuk. Ezért a vizsgált termékköréből való kizárásukra vonatkozó kérelmet átmenetileg elfogadták. |
| --- | --- |

(34)

A fenti (30) preambulumbekezdésben foglalt megfontolások alapján a vizsgálat átmenetileg megállapította, hogy a kerámia (konyha-) kések alapvetően eltérnek az egyéb asztali és konyhai áruktól, mivel más fizikai jellemzők, gyártási folyamatok és felhasználási módok kapcsolódnak hozzájuk. Ezért a vizsgált termékköréből való kizárásukra vonatkozó kérelmet átmenetileg elfogadták.

1.1.3.   Kínai/keleti megjelenésű cikkek

| (35) | Két importőr azt kérelmezte, hogy a kínai/keleti megjelenésű cikkeket zárják ki a vizsgált termékkörből. Ezt elsősorban arra alapozták, hogy ilyen árucikkeket az Unióban nem gyártanak, az ilyen jellegű árukra mutatkozó uniós igényt mindig is importból elégítették ki, és az ilyen import semmiféle negatív hatást nem fejtene ki az uniós ipar piaci részesedésére |
| --- | --- |

(35)

Két importőr azt kérelmezte, hogy a kínai/keleti megjelenésű cikkeket zárják ki a vizsgált termékkörből. Ezt elsősorban arra alapozták, hogy ilyen árucikkeket az Unióban nem gyártanak, az ilyen jellegű árukra mutatkozó uniós igényt mindig is importból elégítették ki, és az ilyen import semmiféle negatív hatást nem fejtene ki az uniós ipar piaci részesedésére

| (36) | A vizsgálat megállapította, hogy a kategóriához nem létezik sem általánosan elfogadott vagy objektív meghatározás, sem pedig olyan jellemzők, amelyek alapján az pontosan azonosítható lenne. Ezenkívül az uniós gyártók is elő tudnak állítani ilyen stílusú termékeket. Ezen túlmenően a kínai/keleti megjelenésű asztali és konyhai termékekhez nem kapcsolódik egyedi vagy eltérő felhasználási mód. Végül, de nem utolsósorban a vizsgálat rámutatott, hogy sok ázsiai étteremben nyugati stílusú asztali áruk használatosak, és hogy a szóban forgó termékek könnyedén helyettesíthetők. Ezért a kínai/keleti megjelenésű cikkeknek a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmet átmenetileg elutasították. |
| --- | --- |

(36)

A vizsgálat megállapította, hogy a kategóriához nem létezik sem általánosan elfogadott vagy objektív meghatározás, sem pedig olyan jellemzők, amelyek alapján az pontosan azonosítható lenne. Ezenkívül az uniós gyártók is elő tudnak állítani ilyen stílusú termékeket. Ezen túlmenően a kínai/keleti megjelenésű asztali és konyhai termékekhez nem kapcsolódik egyedi vagy eltérő felhasználási mód. Végül, de nem utolsósorban a vizsgálat rámutatott, hogy sok ázsiai étteremben nyugati stílusú asztali áruk használatosak, és hogy a szóban forgó termékek könnyedén helyettesíthetők. Ezért a kínai/keleti megjelenésű cikkeknek a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmet átmenetileg elutasították.

1.1.4.   Tartós porcelán

| (37) | Egyrészről azt kérelmezték, hogy a tartós porcelánt egyedi fizikai jellemzői és gyártási folyamata miatt zárják ki a vizsgált termékkörből. A nagyobb tartósságú és szilárdságú tartós porcelán nyersanyagai között 6–10 % timföldpor található, a nyersanyagok (kaolin) előkészítési folyamata pedig egyedi. A tartós porcelán készítése képzett dolgozókat igényel, minősége és ára magasabb, mint a hagyományos asztali áruké. Ezenkívül az Unióban nem is működnek ilyen gyártók. |
| --- | --- |

(37)

Egyrészről azt kérelmezték, hogy a tartós porcelánt egyedi fizikai jellemzői és gyártási folyamata miatt zárják ki a vizsgált termékkörből. A nagyobb tartósságú és szilárdságú tartós porcelán nyersanyagai között 6–10 % timföldpor található, a nyersanyagok (kaolin) előkészítési folyamata pedig egyedi. A tartós porcelán készítése képzett dolgozókat igényel, minősége és ára magasabb, mint a hagyományos asztali áruké. Ezenkívül az Unióban nem is működnek ilyen gyártók.

| (38) | Másrészről az egyik importőr beadványa szerint a tartós asztali áruk, amelyeket többnyire szállodák használnak, a teljes kínai kerámiagyártás számottevő hányadát teszik ki, ezért azok figyelmen kívül hagyása esetén a vizsgálat félrevezető eredményeket hozna. |
| --- | --- |

(38)

Másrészről az egyik importőr beadványa szerint a tartós asztali áruk, amelyeket többnyire szállodák használnak, a teljes kínai kerámiagyártás számottevő hányadát teszik ki, ezért azok figyelmen kívül hagyása esetén a vizsgálat félrevezető eredményeket hozna.

| (39) | A vizsgálat megállapította, hogy a tartós porcelán tekintetében sem általánosan elfogadott vagy objektív meghatározás, sem pedig egyértelmű jellemzők nem léteznek. Ezen túlmenően uniós gyártók is képesek ennek a fajta asztali árucsoportnak a gyártására, valamint az Unióban és a Kínában gyártott termékek egymás közvetlen versenytársai. Továbbá a tartós porcelánhoz nem kapcsolódik egyedi vagy eltérő felhasználási mód. Ezért a tartós porcelánnak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmeket átmenetileg elutasították. |
| --- | --- |

(39)

A vizsgálat megállapította, hogy a tartós porcelán tekintetében sem általánosan elfogadott vagy objektív meghatározás, sem pedig egyértelmű jellemzők nem léteznek. Ezen túlmenően uniós gyártók is képesek ennek a fajta asztali árucsoportnak a gyártására, valamint az Unióban és a Kínában gyártott termékek egymás közvetlen versenytársai. Továbbá a tartós porcelánhoz nem kapcsolódik egyedi vagy eltérő felhasználási mód. Ezért a tartós porcelánnak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmeket átmenetileg elutasították.

1.1.5.   Kézzel gyártott porcelán

| (40) | A megfelelő svéd importőröket tömörítő svéd szövetség beadványt nyújtott be a kézzel gyártott porcelánnak a vizsgált termékkörből való kizárását kérelmezve. Felidézte az adott terület kézművességének hosszú kínai történelmét, az ilyen termékek alacsony árát, valamint a kézzel gyártott kínai cikkekhez és a nem kézzel gyártott uniós cikkekhez kapcsolódó eltérő fogyasztói megítélést. |
| --- | --- |

(40)

A megfelelő svéd importőröket tömörítő svéd szövetség beadványt nyújtott be a kézzel gyártott porcelánnak a vizsgált termékkörből való kizárását kérelmezve. Felidézte az adott terület kézművességének hosszú kínai történelmét, az ilyen termékek alacsony árát, valamint a kézzel gyártott kínai cikkekhez és a nem kézzel gyártott uniós cikkekhez kapcsolódó eltérő fogyasztói megítélést.

| (41) | A vizsgálat ugyanakkor rámutatott, hogy egyfelől e kategória tekintetében nem létezik általánosan elfogadott/objektív meghatározás, másfelől pedig számos uniós gyártó készít kézzel gyártott porcelánt. A vizsgálat nem mutatott ki az egyéb asztali és konyhai kerámiaáruktól alapvetően eltérő fizikai jellemzőket vagy az Unióban készült kézzel gyártott porcelántól eltérő fogyasztói megítélést. Ezért a kézzel gyártott porcelánnak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmet átmenetileg elutasították. |
| --- | --- |

(41)

A vizsgálat ugyanakkor rámutatott, hogy egyfelől e kategória tekintetében nem létezik általánosan elfogadott/objektív meghatározás, másfelől pedig számos uniós gyártó készít kézzel gyártott porcelánt. A vizsgálat nem mutatott ki az egyéb asztali és konyhai kerámiaáruktól alapvetően eltérő fizikai jellemzőket vagy az Unióban készült kézzel gyártott porcelántól eltérő fogyasztói megítélést. Ezért a kézzel gyártott porcelánnak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmet átmenetileg elutasították.

1.1.6.   Kézzel festett asztali áruk

| (42) | Számos importőr beadványt nyújtott be a kézzel festett asztali áruknak a vizsgált termékkörből való kizárását kérelmezve. Az előterjesztett érvek szerint a kézzel festett asztali áruk egy bizonyos fogyasztói típust céloznak meg, a hagyományos asztali áruktól eltérő célokra használatosak (pl. dekoráció), az Unióban nem gyártják őket kereskedelmi mennyiségben, nem közvetlen versenytársai és nem is csereszabatosak más konyhai/asztali árukkal, eltérő fogyasztói megítélés kapcsolódik hozzájuk, luxuskivitelűek és törékenyebbek, sajátos gyártási eljárással készülnek, továbbá több befektetett munkát és magasan képzett munkaerőt igényelnek. |
| --- | --- |

(42)

Számos importőr beadványt nyújtott be a kézzel festett asztali áruknak a vizsgált termékkörből való kizárását kérelmezve. Az előterjesztett érvek szerint a kézzel festett asztali áruk egy bizonyos fogyasztói típust céloznak meg, a hagyományos asztali áruktól eltérő célokra használatosak (pl. dekoráció), az Unióban nem gyártják őket kereskedelmi mennyiségben, nem közvetlen versenytársai és nem is csereszabatosak más konyhai/asztali árukkal, eltérő fogyasztói megítélés kapcsolódik hozzájuk, luxuskivitelűek és törékenyebbek, sajátos gyártási eljárással készülnek, továbbá több befektetett munkát és magasan képzett munkaerőt igényelnek.

| (43) | A vizsgálat szerint a termék a kézi festés fázisáig teljesen megegyezik a nem kézzel festett asztali árukkal. Az is kiderült, hogy a termék a gyártási folyamat során végzett több kézi munka révén nem válik más termékké, sőt, a legtöbb végső felhasználó alig, vagy egyáltalán nem tudja megkülönböztetni a kézzel festett porcelánt a nem kézzel festett porcelántól. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a kézzel festett asztali árukhoz általában ugyanazok a felhasználási módok kapcsolódnak, mint más asztali kerámiaárukhoz, továbbá hogy azok nem feltétlenül törékenyebbek. Az eredmények arra is rávilágítottak, hogy sok uniós gyártó készít kézzel festett porcelánt, valamint hogy az Unióban gyártott és az importált termékek egymás közvetlen versenytársai. Ezért a kézzel festett asztali áruknak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmeket átmenetileg elutasították. |
| --- | --- |

(43)

A vizsgálat szerint a termék a kézi festés fázisáig teljesen megegyezik a nem kézzel festett asztali árukkal. Az is kiderült, hogy a termék a gyártási folyamat során végzett több kézi munka révén nem válik más termékké, sőt, a legtöbb végső felhasználó alig, vagy egyáltalán nem tudja megkülönböztetni a kézzel festett porcelánt a nem kézzel festett porcelántól. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a kézzel festett asztali árukhoz általában ugyanazok a felhasználási módok kapcsolódnak, mint más asztali kerámiaárukhoz, továbbá hogy azok nem feltétlenül törékenyebbek. Az eredmények arra is rávilágítottak, hogy sok uniós gyártó készít kézzel festett porcelánt, valamint hogy az Unióban gyártott és az importált termékek egymás közvetlen versenytársai. Ezért a kézzel festett asztali áruknak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmeket átmenetileg elutasították.

1.1.7.   Figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk

| (44) | Egy importőr beadványt nyújtott be a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruknak a vizsgált termékkörből való kizárását kérelmezve. Az előterjesztett érvelés szerint a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali árukhoz eltérő gyártási folyamat, eltérő felhasználási mód (étkezési célokra használatosak, míg szerintük a máz felett festett termékek erre nem alkalmasak), valamint eltérő minőség és fizikai jellemzők kapcsolódnak, nevezetesen az élelmiszerekkel, illetve a mosogatógépben és mikrohullámú sütőben való teljesen biztonságos használhatóság. A kérelmező fél azt is állította, hogy az Unióban nincs olyan gyártó, amely képes és hajlandó figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk kereskedelmi mennyiségben történő előállítására, továbbá hogy ha a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali árukat kizárják a vizsgált termékkörből, nem áll fenn a szabálykijátszás veszélye. Azzal is érvelt, hogy ezek az áruk más fogyasztói megítélés alá esnek, mivel azok nem egy adott márkához tartoznak, és nem teljes készletekben vásárolják őket, hanem gyűjteményi/életstílust kifejező darabként tekintenek rájuk. |
| --- | --- |

(44)

Egy importőr beadványt nyújtott be a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruknak a vizsgált termékkörből való kizárását kérelmezve. Az előterjesztett érvelés szerint a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali árukhoz eltérő gyártási folyamat, eltérő felhasználási mód (étkezési célokra használatosak, míg szerintük a máz felett festett termékek erre nem alkalmasak), valamint eltérő minőség és fizikai jellemzők kapcsolódnak, nevezetesen az élelmiszerekkel, illetve a mosogatógépben és mikrohullámú sütőben való teljesen biztonságos használhatóság. A kérelmező fél azt is állította, hogy az Unióban nincs olyan gyártó, amely képes és hajlandó figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk kereskedelmi mennyiségben történő előállítására, továbbá hogy ha a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali árukat kizárják a vizsgált termékkörből, nem áll fenn a szabálykijátszás veszélye. Azzal is érvelt, hogy ezek az áruk más fogyasztói megítélés alá esnek, mivel azok nem egy adott márkához tartoznak, és nem teljes készletekben vásárolják őket, hanem gyűjteményi/életstílust kifejező darabként tekintenek rájuk.

| (45) | A vizsgálat azonban rámutatott, hogy egyfelől ehhez a kategóriához nem létezik általánosan elfogadott/objektív meghatározás, másfelől pedig számos uniós gyártó képes ilyen áruk készítésére. Ezen túlmenően megállapították, hogy az Unióban gyártott és az importált termékek egymás közvetlen versenytársai. A vizsgálat feltárta, hogy ezek a termékek fizikailag teljesen megegyeznek a nem kézzel festett asztali árukkal, valamint hogy az átlagos fogyasztó nem tud különbséget tenni a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk és más díszített asztali áruk között. Az is kiderült, hogy a termék a gyártási folyamathoz szükséges magasabban képzett munkaerő révén nem válik más termékké, valamint hogy a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk felhasználási módja lényegében megegyezik más asztali kerámiaárukéval. Ezért a máz alatt kézzel festett asztali áruknak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmeket átmenetileg elutasították. |
| --- | --- |

(45)

A vizsgálat azonban rámutatott, hogy egyfelől ehhez a kategóriához nem létezik általánosan elfogadott/objektív meghatározás, másfelől pedig számos uniós gyártó képes ilyen áruk készítésére. Ezen túlmenően megállapították, hogy az Unióban gyártott és az importált termékek egymás közvetlen versenytársai. A vizsgálat feltárta, hogy ezek a termékek fizikailag teljesen megegyeznek a nem kézzel festett asztali árukkal, valamint hogy az átlagos fogyasztó nem tud különbséget tenni a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk és más díszített asztali áruk között. Az is kiderült, hogy a termék a gyártási folyamathoz szükséges magasabban képzett munkaerő révén nem válik más termékké, valamint hogy a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk felhasználási módja lényegében megegyezik más asztali kerámiaárukéval. Ezért a máz alatt kézzel festett asztali áruknak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmeket átmenetileg elutasították.

1.1.8.   Nem uniós gyártású asztali áruk

| (46) | Néhány importőri beadvány szerint a vizsgálatnak a panaszos uniós gyártók által jelenleg kiszolgált piacokra kellene korlátozódnia. Ennek híján a vámok kárt okozhatnak egyes „specializált” importőröknek, és azok nem tudnák uniós gyártóktól beszerezni az áruikat. Azzal is érveltek, hogy a márkás termékeket előállító uniós gyártók más vállalatok részére nem gyártanak, továbbá az uniós gyártók nem teljesítenek kis megrendeléseket és nem alkalmazzák a bizonyos formák által megkövetelt öntési technikát. Ezenkívül az uniós gyártók szerintük rugalmatlanok, és nem tartanak ajándékozási bemutatókat. |
| --- | --- |

(46)

Néhány importőri beadvány szerint a vizsgálatnak a panaszos uniós gyártók által jelenleg kiszolgált piacokra kellene korlátozódnia. Ennek híján a vámok kárt okozhatnak egyes „specializált” importőröknek, és azok nem tudnák uniós gyártóktól beszerezni az áruikat. Azzal is érveltek, hogy a márkás termékeket előállító uniós gyártók más vállalatok részére nem gyártanak, továbbá az uniós gyártók nem teljesítenek kis megrendeléseket és nem alkalmazzák a bizonyos formák által megkövetelt öntési technikát. Ezenkívül az uniós gyártók szerintük rugalmatlanok, és nem tartanak ajándékozási bemutatókat.

| (47) | Ezt a kérelmet átmenetileg elutasították, mivel túlzottan tág értelmű és meghatározatlan, így a kizárásnak nincs semmilyen objektív alapja. Ezenkívül az uniós gyártók széles termékkínálattal rendelkeznek, és rendszeresen jelennek meg új termékekkel, így a kollekciók és a termékek kínálata folyamatosan változik. Az uniós ipar által előállított terméktípusok és -jellemzők az exportőrök kínálatában is rendszeresen megtalálhatók. A vizsgálat eredményei arra is rámutattak, hogy léteznek olyan uniós gyártók, amelyek más felek márkaneve alatt gyártanak termékeket. Ugyancsak megállapítást nyert, hogy az Unióban gyártott és az importált termékek egymás közvetlen versenytársai, könnyedén helyettesíthetők egymással, továbbá azonos a felhasználási módjuk, hasonlóak a gyártási folyamataik és a fogyasztói megítélésük. A rugalmasság kérdését az uniós érdekekről szóló rész tárgyalja. |
| --- | --- |

(47)

Ezt a kérelmet átmenetileg elutasították, mivel túlzottan tág értelmű és meghatározatlan, így a kizárásnak nincs semmilyen objektív alapja. Ezenkívül az uniós gyártók széles termékkínálattal rendelkeznek, és rendszeresen jelennek meg új termékekkel, így a kollekciók és a termékek kínálata folyamatosan változik. Az uniós ipar által előállított terméktípusok és -jellemzők az exportőrök kínálatában is rendszeresen megtalálhatók. A vizsgálat eredményei arra is rámutattak, hogy léteznek olyan uniós gyártók, amelyek más felek márkaneve alatt gyártanak termékeket. Ugyancsak megállapítást nyert, hogy az Unióban gyártott és az importált termékek egymás közvetlen versenytársai, könnyedén helyettesíthetők egymással, továbbá azonos a felhasználási módjuk, hasonlóak a gyártási folyamataik és a fogyasztói megítélésük. A rugalmasság kérdését az uniós érdekekről szóló rész tárgyalja.

1.1.9.   Kőáruk

| (48) | Egy kínai gyártással rendelkező importőr azt kérelmezte, hogy az importált kőárukat – ezek elsősorban konyhai áruk – zárják ki a vizsgált termékkörből. A kérelmező fél szerint az Unióban elhanyagolható mértékű kőárugyártás zajlik, és nagy a valószínűsége annak, hogy a panaszosok csak a szabálymegkerülés megakadályozása érdekében vették fel a kőárukat ebbe a körbe. Az importőr azt is állította, hogy az importált termékekért általa felszámított ár sokkal magasabb, mint bármely uniós gyártó ára, valamint hogy az import ily módon semmiféle árzuhanást vagy kárt nem okozott. |
| --- | --- |

(48)

Egy kínai gyártással rendelkező importőr azt kérelmezte, hogy az importált kőárukat – ezek elsősorban konyhai áruk – zárják ki a vizsgált termékkörből. A kérelmező fél szerint az Unióban elhanyagolható mértékű kőárugyártás zajlik, és nagy a valószínűsége annak, hogy a panaszosok csak a szabálymegkerülés megakadályozása érdekében vették fel a kőárukat ebbe a körbe. Az importőr azt is állította, hogy az importált termékekért általa felszámított ár sokkal magasabb, mint bármely uniós gyártó ára, valamint hogy az import ily módon semmiféle árzuhanást vagy kárt nem okozott.

| (49) | A vizsgálat eredményei szerint ugyanakkor az Unióban jelentős kőárugyártás folyik. Ugyancsak megállapítást nyert, hogy az Unióban gyártott és az importált kőáruk egymás közvetlen versenytársai, könnyedén helyettesíthetők egymással, továbbá azonos a felhasználási módjuk és hasonlóak a gyártási folyamataik és a fogyasztói megítélésük. Az árakkal kapcsolatos állításokkal a (240) preambulumbekezdés foglalkozik. Ezért a kőáruknak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmet átmenetileg elutasították. |
| --- | --- |

(49)

A vizsgálat eredményei szerint ugyanakkor az Unióban jelentős kőárugyártás folyik. Ugyancsak megállapítást nyert, hogy az Unióban gyártott és az importált kőáruk egymás közvetlen versenytársai, könnyedén helyettesíthetők egymással, továbbá azonos a felhasználási módjuk és hasonlóak a gyártási folyamataik és a fogyasztói megítélésük. Az árakkal kapcsolatos állításokkal a (240) preambulumbekezdés foglalkozik. Ezért a kőáruknak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmet átmenetileg elutasították.

| (50) | Alternatív javaslatként a kérelmező fél indítványozta, hogy a mázas és/vagy zománcozott kőárukat és a nem fehér és/vagy átmenetes mázas és/vagy zománcozott kőárukat zárják ki a vizsgált termékkörből. E tekintetben azonban az eljárás jelenlegi szakaszában nem sikerült végleges eredményre jutni. |
| --- | --- |

(50)

Alternatív javaslatként a kérelmező fél indítványozta, hogy a mázas és/vagy zománcozott kőárukat és a nem fehér és/vagy átmenetes mázas és/vagy zománcozott kőárukat zárják ki a vizsgált termékkörből. E tekintetben azonban az eljárás jelenlegi szakaszában nem sikerült végleges eredményre jutni.

1.1.10.   Egyéb kérelmek

| (51) | Egy importőr azt állította, hogy a vizsgált termékkör túlzottan széles, így nem alkalmas a különböző terméktípusok ésszerű összehasonlítására. Egy kínai gyártási érdekeltséggel rendelkező importőr is hasonló véleményt fogalmazott meg. E tekintetben néhány kérelmező a tisztán dekorációs célú termékeket említette. |
| --- | --- |

(51)

Egy importőr azt állította, hogy a vizsgált termékkör túlzottan széles, így nem alkalmas a különböző terméktípusok ésszerű összehasonlítására. Egy kínai gyártási érdekeltséggel rendelkező importőr is hasonló véleményt fogalmazott meg. E tekintetben néhány kérelmező a tisztán dekorációs célú termékeket említette.

| (52) | Itt meg kell jegyezni, hogy az alábbiakban részletesen meghatározásra kerülnek azok a kritériumok, amelyek alapján eldönthető, hogy a vizsgálat tárgyát képező valamely termék egyetlen terméknek tekinthető-e, vagyis annak alapvető fizikai és műszaki jellemzői. Ily módon a tisztán dekorációs célú termékek nem tartoznak ebbe a körbe. Ezen túlmenően, bár az asztali és konyhai kerámiaáruk különféle típusainak valóban lehetnek bizonyos egyedi, a többi terméktől eltérő jellemzői, a vizsgálat rámutatott, hogy a kerámiakések kivételével alapvető jellemzőik azonosak. Az a körülmény, hogy egy adott terméket a gyártási folyamat bizonyos módosításaival többféleképpen el lehet készíteni, önmagában eredményez két vagy több külön terméket. Végül a vizsgálat rámutatott, hogy az érintett termékek különböző típusait általában ugyanazokon az értékesítési csatornákon keresztül forgalmazzák. Bár léteznek olyan üzletek, amelyek bizonyos különleges típusokra specializálódnak, a forgalmazók (kiskereskedők, áruházak, élelmiszer-áruházak) jelentős része többféle asztali és konyhai kerámiaárut értékesít, hogy vásárlóinak bővebb választékot nyújtson. Ezért a vizsgált termékek állítólagosan túl széles körével kapcsolatos kérelmet átmenetileg elutasították. |
| --- | --- |

(52)

Itt meg kell jegyezni, hogy az alábbiakban részletesen meghatározásra kerülnek azok a kritériumok, amelyek alapján eldönthető, hogy a vizsgálat tárgyát képező valamely termék egyetlen terméknek tekinthető-e, vagyis annak alapvető fizikai és műszaki jellemzői. Ily módon a tisztán dekorációs célú termékek nem tartoznak ebbe a körbe. Ezen túlmenően, bár az asztali és konyhai kerámiaáruk különféle típusainak valóban lehetnek bizonyos egyedi, a többi terméktől eltérő jellemzői, a vizsgálat rámutatott, hogy a kerámiakések kivételével alapvető jellemzőik azonosak. Az a körülmény, hogy egy adott terméket a gyártási folyamat bizonyos módosításaival többféleképpen el lehet készíteni, önmagában eredményez két vagy több külön terméket. Végül a vizsgálat rámutatott, hogy az érintett termékek különböző típusait általában ugyanazokon az értékesítési csatornákon keresztül forgalmazzák. Bár léteznek olyan üzletek, amelyek bizonyos különleges típusokra specializálódnak, a forgalmazók (kiskereskedők, áruházak, élelmiszer-áruházak) jelentős része többféle asztali és konyhai kerámiaárut értékesít, hogy vásárlóinak bővebb választékot nyújtson. Ezért a vizsgált termékek állítólagosan túl széles körével kapcsolatos kérelmet átmenetileg elutasították.

| (53) | Egy importőr azt kérelmezte, hogy bizonyos kerámia fűszerdarálókat zárjanak ki a vizsgált termékkörből. A vizsgálat azonban nem jutott végleges eredményre ezek jellemzőivel kapcsolatban, így a kérelmet átmenetileg elutasították. |
| --- | --- |

(53)

Egy importőr azt kérelmezte, hogy bizonyos kerámia fűszerdarálókat zárjanak ki a vizsgált termékkörből. A vizsgálat azonban nem jutott végleges eredményre ezek jellemzőivel kapcsolatban, így a kérelmet átmenetileg elutasították.

1.2.   Az érintett termékre vonatkozó következtetések

| (54) | A vizsgálat rávilágított, hogy tulajdonságaik és stílusuk különbözősége ellenére minden asztali és konyhai kerámiaáru azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel bír, vagyis a kerámiaáruk elsődleges funkciója az élelmiszerekkel való érintkezés, lényegében ugyanazokra a célokra használatosak, így ugyanazon termék különféle típusainak tekinthetők. |
| --- | --- |

(54)

A vizsgálat rávilágított, hogy tulajdonságaik és stílusuk különbözősége ellenére minden asztali és konyhai kerámiaáru azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel bír, vagyis a kerámiaáruk elsődleges funkciója az élelmiszerekkel való érintkezés, lényegében ugyanazokra a célokra használatosak, így ugyanazon termék különféle típusainak tekinthetők.

| (55) | Azon túlmenően, hogy azonos fizikai és műszaki jellemzőkkel bírnak, a különböző stílusok és típusok egymás közvetlen versenytársai és egymással nagymértékben csereszabatosak. Ezt egyértelműen jelzi az a tény, hogy nincsenek közöttük világos választóvonalak, vagyis a különböző terméktípusok között jelentős átfedés és verseny figyelhető meg, és egy átlagos vásárló ritkán tesz különbséget például a porcelán és a nem porcelán termékek között. |
| --- | --- |

(55)

Azon túlmenően, hogy azonos fizikai és műszaki jellemzőkkel bírnak, a különböző stílusok és típusok egymás közvetlen versenytársai és egymással nagymértékben csereszabatosak. Ezt egyértelműen jelzi az a tény, hogy nincsenek közöttük világos választóvonalak, vagyis a különböző terméktípusok között jelentős átfedés és verseny figyelhető meg, és egy átlagos vásárló ritkán tesz különbséget például a porcelán és a nem porcelán termékek között.

| (56) | Ahogy azonban arra a fenti (29)–(34) preambulumbekezdésekben már kitértünk, a termékkör meghatározásának leszűkítése indokoltnak tűnt, aminek nyomán a jelenlegi vizsgálat a kerámiakések kizárásával indult meg. Ezért az érintett termék átmeneti meghatározása: a jelenleg a 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 és ex 6912 00 90 KN-kódok alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó asztali és konyhai kerámiaáruk a kerámiakések kivételével. |
| --- | --- |

(56)

Ahogy azonban arra a fenti (29)–(34) preambulumbekezdésekben már kitértünk, a termékkör meghatározásának leszűkítése indokoltnak tűnt, aminek nyomán a jelenlegi vizsgálat a kerámiakések kizárásával indult meg. Ezért az érintett termék átmeneti meghatározása: a jelenleg a 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 és ex 6912 00 90 KN-kódok alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó asztali és konyhai kerámiaáruk a kerámiakések kivételével.

| (57) | Következésképpen a jelen eljárás céljaira és az Unió állandó gyakorlatának megfelelően úgy tekintendő, hogy a kerámiakések kivételével valamennyi fent említett termék egyetlen terméket alkot. |
| --- | --- |

(57)

Következésképpen a jelen eljárás céljaira és az Unió állandó gyakorlatának megfelelően úgy tekintendő, hogy a kerámiakések kivételével valamennyi fent említett termék egyetlen terméket alkot.

2.   Hasonló termék

| (58) | A vizsgálat rámutatott, hogy az uniós ipar által az Unión belül gyártott és értékesített asztali és konyhai kerámiaáruk, a kínai belföldi piacán gyártott és értékesített asztali kerámiaáruk és az Unió által Kínából importált asztali és konyhai kerámiaáruk, továbbá az analóg országként szolgáló Brazíliában gyártott és értékesített ilyen áruk azonos alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel és ugyanazokkal a felhasználási módokkal rendelkeznek. |
| --- | --- |

(58)

A vizsgálat rámutatott, hogy az uniós ipar által az Unión belül gyártott és értékesített asztali és konyhai kerámiaáruk, a kínai belföldi piacán gyártott és értékesített asztali kerámiaáruk és az Unió által Kínából importált asztali és konyhai kerámiaáruk, továbbá az analóg országként szolgáló Brazíliában gyártott és értékesített ilyen áruk azonos alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel és ugyanazokkal a felhasználási módokkal rendelkeznek.

2.1.   Kérelmek

| (59) | A vizsgálat során egyes érdekelt felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az Unión belül értékesített asztali és konyhai kerámiaáruk nem hasonlítanak az érintett termékre. Állításuk szerint ennek bizonyítéka a tulajdonságok, a minőség, a fogyasztói megítélés, az értékesítési csatornák és a szegmentáció tekintetében a termékek között fennálló különbség. Az állítás szerint továbbá az uniós fogyasztók általában olcsóbb termékként viszonyulnak az érintett termékhez, és azok nem részesülnek a márkanevek által nyújtott árelőnyből sem. |
| --- | --- |

(59)

A vizsgálat során egyes érdekelt felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az Unión belül értékesített asztali és konyhai kerámiaáruk nem hasonlítanak az érintett termékre. Állításuk szerint ennek bizonyítéka a tulajdonságok, a minőség, a fogyasztói megítélés, az értékesítési csatornák és a szegmentáció tekintetében a termékek között fennálló különbség. Az állítás szerint továbbá az uniós fogyasztók általában olcsóbb termékként viszonyulnak az érintett termékhez, és azok nem részesülnek a márkanevek által nyújtott árelőnyből sem.

| (60) | A vizsgálat ezzel kapcsolatban az importőrök részéről ellentmondó megállapításokat tárt fel. Míg egyes importőrök megerősítették, hogy az érintett termék az Unióban gyártottnál általában gyengébb minőségű, és attól eltérő árkategóriába tartozik, mások szerint az érintett országban gyártott márkás asztali és konyhai kerámiaárukat magasabb áron importálják Kínából. |
| --- | --- |

(60)

A vizsgálat ezzel kapcsolatban az importőrök részéről ellentmondó megállapításokat tárt fel. Míg egyes importőrök megerősítették, hogy az érintett termék az Unióban gyártottnál általában gyengébb minőségű, és attól eltérő árkategóriába tartozik, mások szerint az érintett országban gyártott márkás asztali és konyhai kerámiaárukat magasabb áron importálják Kínából.

| (61) | Egyfelől az egyik, a mintában nem szereplő importőr beadványában azt állította, hogy a német gyártók különös hangsúlyt fektetnek a „Made in Germany” megjelöléshez kapcsolódó minőségi profilra. A beadványt megfogalmazó fél azt állította, hogy a német gyártók által szállított tálalóeszközök a gyártási módból adódóan lényegesen jobb minőségűek, míg más importőrök azt mondták, ők a jó minőség, az öntési szakértelem és a szakképzett munkaerő miatt inkább Kínából szerzik be az árukat. A vizsgálat megerősítette, hogy az Unióban egyaránt gyártanak alsó és felső kategóriás asztali és konyhai kerámiaárukat, és ezeket ugyanazokon az elosztási csatornákon (független kiskereskedők, áruházak, vegyes élelmiszer-áruházak stb.) keresztül értékesítik, mint az érintett terméket. Ezért ugyanazon a piacon versenyeznek egymással. |
| --- | --- |

(61)

Egyfelől az egyik, a mintában nem szereplő importőr beadványában azt állította, hogy a német gyártók különös hangsúlyt fektetnek a „Made in Germany” megjelöléshez kapcsolódó minőségi profilra. A beadványt megfogalmazó fél azt állította, hogy a német gyártók által szállított tálalóeszközök a gyártási módból adódóan lényegesen jobb minőségűek, míg más importőrök azt mondták, ők a jó minőség, az öntési szakértelem és a szakképzett munkaerő miatt inkább Kínából szerzik be az árukat. A vizsgálat megerősítette, hogy az Unióban egyaránt gyártanak alsó és felső kategóriás asztali és konyhai kerámiaárukat, és ezeket ugyanazokon az elosztási csatornákon (független kiskereskedők, áruházak, vegyes élelmiszer-áruházak stb.) keresztül értékesítik, mint az érintett terméket. Ezért ugyanazon a piacon versenyeznek egymással.

| (62) | Az asztali és konyhai kerámiaárukon ugyanakkor nem szükségszerűen jelzik a származási országot. Ezért a fogyasztók gyakran nem tudják megállapítani, hogy egy adott asztali vagy konyhai kerámiaárut az érintett országban vagy az Unióban gyártottak-e. |
| --- | --- |

(62)

Az asztali és konyhai kerámiaárukon ugyanakkor nem szükségszerűen jelzik a származási országot. Ezért a fogyasztók gyakran nem tudják megállapítani, hogy egy adott asztali vagy konyhai kerámiaárut az érintett országban vagy az Unióban gyártottak-e.

2.2.   Végkövetkeztetés

| (63) | A fenti okokból az következik, hogy kisebb különbségek ugyan előfordulhatnak, az érintett országban gyártott és onnan exportált asztali és konyhai kerámiaáruk, a brazil piacon gyártott és értékesített asztali és konyhai kerámiaáruk, valamint az Unióban gyártott és értékesített asztali és konyhai kerámiaáruk azonos alapvető fizikai jellemzőkkel és ugyanazokkal a felhasználási módokkal rendelkeznek, így az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonlónak tekintendők. |
| --- | --- |

(63)

A fenti okokból az következik, hogy kisebb különbségek ugyan előfordulhatnak, az érintett országban gyártott és onnan exportált asztali és konyhai kerámiaáruk, a brazil piacon gyártott és értékesített asztali és konyhai kerámiaáruk, valamint az Unióban gyártott és értékesített asztali és konyhai kerámiaáruk azonos alapvető fizikai jellemzőkkel és ugyanazokkal a felhasználási módokkal rendelkeznek, így az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonlónak tekintendők.

C.   DÖMPING

1.   Piacgazdasági elbánás

| (64) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdése szerint állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezek a kritériumok a tájékoztatás céljából a következőképpen foglalhatók össze:






  — | A vállalati döntéseket piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik; |
| --- | --- | --- |

(64)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdése szerint állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezek a kritériumok a tájékoztatás céljából a következőképpen foglalhatók össze:

—

A vállalati döntéseket piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik;

| — | A vállalat átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, és amelyet minden területen alkalmaznak; |
| --- | --- |

—

A vállalat átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, és amelyet minden területen alkalmaznak;

| — | Nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások; |
| --- | --- |

—

Nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;

| — | A csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot; és |
| --- | --- |

—

A csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot; és

| — | A valutaátváltásokat piaci árfolyamon végzik. |
| --- | --- |

—

A valutaátváltásokat piaci árfolyamon végzik.

| (65) | Ahogyan a fenti (12) preambulumbekezdésben szerepel, tizenegy kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport kért piacgazdasági elbánást és válaszolt a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló nyomtatványon a megadott határidőn belül. Egy exportáló gyártó később visszavonta a piacgazdasági elbánás iránti kérelmét. |
| --- | --- |

(65)

Ahogyan a fenti (12) preambulumbekezdésben szerepel, tizenegy kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport kért piacgazdasági elbánást és válaszolt a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló nyomtatványon a megadott határidőn belül. Egy exportáló gyártó később visszavonta a piacgazdasági elbánás iránti kérelmét.

| (66) | A Bíróság a C-249/10 P ügyben (Brosmann és mások kontra az Európai Unió Tanácsa) kimondta, hogy az alaprendelet 17. cikkében meghatározott mintavételi gyakorlat az egyéni piacgazdasági elbánás iránti kérelmeknek a rendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján történő elbírása tekintetében nem alkalmazható. Ítéletében a Bíróság megállapította, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján azon együttműködő gyártók, amelyek nem kerültek be a mintába, jogosultak arra, hogy piacgazdasági elbánás iránti kérelmüket kivizsgálják, függetlenül attól, hogy a mintába be nem került, adott vállalatokra kellett-e egyéni dömpingkülönbözetet számítani. (3) Ezen ítélet fényében az a döntés született, hogy nemcsak a mintában szereplő három exportáló gyártó vagy gyártói csoport piacgazdasági elbánás iránti kérelmét vizsgálják ki, hanem annak a hét exportáló gyártónak vagy gyártói csoportnak a kérelmét is, amelyek nem kerültek bele a mintába. A Bizottság felkutatott minden szükségesnek tartott információt, és az érintett vállalat telephelyén ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtottak. |
| --- | --- |

(66)

A Bíróság a C-249/10 P ügyben (Brosmann és mások kontra az Európai Unió Tanácsa) kimondta, hogy az alaprendelet 17. cikkében meghatározott mintavételi gyakorlat az egyéni piacgazdasági elbánás iránti kérelmeknek a rendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján történő elbírása tekintetében nem alkalmazható. Ítéletében a Bíróság megállapította, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján azon együttműködő gyártók, amelyek nem kerültek be a mintába, jogosultak arra, hogy piacgazdasági elbánás iránti kérelmüket kivizsgálják, függetlenül attól, hogy a mintába be nem került, adott vállalatokra kellett-e egyéni dömpingkülönbözetet számítani. (3) Ezen ítélet fényében az a döntés született, hogy nemcsak a mintában szereplő három exportáló gyártó vagy gyártói csoport piacgazdasági elbánás iránti kérelmét vizsgálják ki, hanem annak a hét exportáló gyártónak vagy gyártói csoportnak a kérelmét is, amelyek nem kerültek bele a mintába. A Bizottság felkutatott minden szükségesnek tartott információt, és az érintett vállalat telephelyén ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtottak.

| (67) | Az Unió szokásos és állandó gyakorlata annak megvizsgálása, hogy a kapcsolódó vállalatok valamely csoportja egészként teljesíti-e a piacgazdasági elbánás feltételeit. Ezért ha a kérelmező leányvállalata vagy más kínai kapcsolódó vállalata akár közvetlenül, akár közvetve részt vesz az érintett termék gyártásában vagy értékesítésében, a piacgazdasági elbánásra irányuló vizsgálatot az egyes vállalatokra külön-külön és a vállalatcsoport egészére vonatkozóan is el kell végezni. |
| --- | --- |

(67)

Az Unió szokásos és állandó gyakorlata annak megvizsgálása, hogy a kapcsolódó vállalatok valamely csoportja egészként teljesíti-e a piacgazdasági elbánás feltételeit. Ezért ha a kérelmező leányvállalata vagy más kínai kapcsolódó vállalata akár közvetlenül, akár közvetve részt vesz az érintett termék gyártásában vagy értékesítésében, a piacgazdasági elbánásra irányuló vizsgálatot az egyes vállalatokra külön-külön és a vállalatcsoport egészére vonatkozóan is el kell végezni.

| (68) | Ennek megfelelően tíz exportáló gyártó és összességében tizenhat jogi személy piacgazdasági elbánás iránti kérelme került ellenőrzésre. |
| --- | --- |

(68)

Ennek megfelelően tíz exportáló gyártó és összességében tizenhat jogi személy piacgazdasági elbánás iránti kérelme került ellenőrzésre.

| (69) | A tíz kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport közül egy sem teljesítette a piacgazdasági elbánáshoz szükséges feltételeket. A piacgazdasági elbánásra irányuló vizsgálat megállapította, hogy az exportáló gyártók közül – egyénileg vagy csoportként – egy sem vezet olyan átlátható könyvelést, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy hét vállalat vagy vállalatcsoport nem tudta bizonyítani a Bizottság előtt, hogy nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. Ezenkívül a tíz vállalat közül három nem volt képes igazolni, hogy vállalati döntéseit piaci jelzések alapján, állami beavatkozás nélkül hozza meg, továbbá hogy a költségek a piaci értékeket tükrözik. |
| --- | --- |

(69)

A tíz kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport közül egy sem teljesítette a piacgazdasági elbánáshoz szükséges feltételeket. A piacgazdasági elbánásra irányuló vizsgálat megállapította, hogy az exportáló gyártók közül – egyénileg vagy csoportként – egy sem vezet olyan átlátható könyvelést, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy hét vállalat vagy vállalatcsoport nem tudta bizonyítani a Bizottság előtt, hogy nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. Ezenkívül a tíz vállalat közül három nem volt képes igazolni, hogy vállalati döntéseit piaci jelzések alapján, állami beavatkozás nélkül hozza meg, továbbá hogy a költségek a piaci értékeket tükrözik.

| (70) | Ezen túlmenően a fenti vállalatok közül az egyiknél tett ellenőrző látogatás során kiderült, hogy félrevezető és hiányos információkat adott meg a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló nyomtatványon, különösen egy kapcsolódó vállalatra vonatkozóan. Általános együttműködési készsége kifejezetten alacsony volt, ezért a vállalatot tájékoztatták az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatóságáról és felkérték észrevételei megtételére. A beérkezett észrevételek alátámasztották az együttműködés hiányát, különösen a kapcsolódó vállalatra nézve. Ezért az ideiglenes döntés született, hogy a vállalat már nem tekinthető együttműködő exportáló gyártónak, és hogy az ideiglenes és végleges eredményeket az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tények alapján fogják megállapítani. |
| --- | --- |

(70)

Ezen túlmenően a fenti vállalatok közül az egyiknél tett ellenőrző látogatás során kiderült, hogy félrevezető és hiányos információkat adott meg a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló nyomtatványon, különösen egy kapcsolódó vállalatra vonatkozóan. Általános együttműködési készsége kifejezetten alacsony volt, ezért a vállalatot tájékoztatták az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatóságáról és felkérték észrevételei megtételére. A beérkezett észrevételek alátámasztották az együttműködés hiányát, különösen a kapcsolódó vállalatra nézve. Ezért az ideiglenes döntés született, hogy a vállalat már nem tekinthető együttműködő exportáló gyártónak, és hogy az ideiglenes és végleges eredményeket az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tények alapján fogják megállapítani.

| (71) | A Bizottság hivatalosan közölte a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat az érintett kínai vállalatokkal, a kínai hatóságokkal és a panaszossal. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat vagy – ha erre különleges okaik vannak – szóbeli meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság hivatalosan közölte a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat az érintett kínai vállalatokkal, a kínai hatóságokkal és a panaszossal. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat vagy – ha erre különleges okaik vannak – szóbeli meghallgatást kérjenek.

| (72) | Több vállalat azt állította, hogy a Bizottság nem reagált piacgazdasági elbánás iránti kérelmükre az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt három hónapon belül. Ezért a vizsgálat szerintük eljárási hiba miatt érvénytelen, és a Bizottságnak a Brosmann-ítéletnek megfelelően (4) le kell zárnia a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(72)

Több vállalat azt állította, hogy a Bizottság nem reagált piacgazdasági elbánás iránti kérelmükre az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt három hónapon belül. Ezért a vizsgálat szerintük eljárási hiba miatt érvénytelen, és a Bizottságnak a Brosmann-ítéletnek megfelelően (4) le kell zárnia a vizsgálatot.

| (73) | A Bizottság elismeri, hogy a megvizsgált és Kínában a helyszínen ellenőrzött piacgazdasági elbánás iránti kérelmek nagy száma miatt ebben a konkrét esetben a piacgazdasági elbánás iránti kérelmek nem voltak elbírálhatók az előírt határidőn belül. A Bizottság ugyanakkor emlékeztet arra, hogy az Elsőfokú Bíróság nemrégiben kimondta, hogy a piacgazdasági elbánással kapcsolatban az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott három hónapos határidő letelte után hozott döntés önmagában nem eredményezi a dömpingellenes intézkedéseket előíró határozat semmisségét. (5) A kérelmet ezért elutasítják. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság elismeri, hogy a megvizsgált és Kínában a helyszínen ellenőrzött piacgazdasági elbánás iránti kérelmek nagy száma miatt ebben a konkrét esetben a piacgazdasági elbánás iránti kérelmek nem voltak elbírálhatók az előírt határidőn belül. A Bizottság ugyanakkor emlékeztet arra, hogy az Elsőfokú Bíróság nemrégiben kimondta, hogy a piacgazdasági elbánással kapcsolatban az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott három hónapos határidő letelte után hozott döntés önmagában nem eredményezi a dömpingellenes intézkedéseket előíró határozat semmisségét. (5) A kérelmet ezért elutasítják.

| (74) | Hat további vállalat kétségbe vonja a Bizottság azon értékelését, miszerint nem rendelkeznek olyan átlátható könyveléssel, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá. A Bizottság részletesen kivizsgálta ezeket a beadványokat, és megállapította, hogy az azokban foglalt indoklások nem kellően megalapozottak ahhoz, hogy megcáfolják a helyszíni ellenőrzések eredményeit. Kihangsúlyozandó, hogy az újonnan megadott információk néhány esetben cáfolták a korábban szolgáltatott adatokat, más esetekben pedig a vállalatok olyan új alátámasztó bizonyítékokat terjesztettek elő, amelyek a helyszíni ellenőrzések alkalmával még nem álltak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(74)

Hat további vállalat kétségbe vonja a Bizottság azon értékelését, miszerint nem rendelkeznek olyan átlátható könyveléssel, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá. A Bizottság részletesen kivizsgálta ezeket a beadványokat, és megállapította, hogy az azokban foglalt indoklások nem kellően megalapozottak ahhoz, hogy megcáfolják a helyszíni ellenőrzések eredményeit. Kihangsúlyozandó, hogy az újonnan megadott információk néhány esetben cáfolták a korábban szolgáltatott adatokat, más esetekben pedig a vállalatok olyan új alátámasztó bizonyítékokat terjesztettek elő, amelyek a helyszíni ellenőrzések alkalmával még nem álltak rendelkezésre.

| (75) | Öt vállalat a Bizottság azon megállapítását is vitatja, hogy nem sikerült bizonyítaniuk, hogy nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. A beérkezett észrevételek azonban nem olyan súlyúak, hogy azok megcáfolnák a Bizottság ellenőrző látogatásai során tett megállapításait. Különösen kiemelendő, hogy a vállalatok semmilyen bizonyítékkal nem oszlatták el a Bizottság azon aggodalmát, miszerint a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből jelentős torzulások áthozatalára került sor, pl. az eszközök és a földhasználati jogok tekintetében. |
| --- | --- |

(75)

Öt vállalat a Bizottság azon megállapítását is vitatja, hogy nem sikerült bizonyítaniuk, hogy nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. A beérkezett észrevételek azonban nem olyan súlyúak, hogy azok megcáfolnák a Bizottság ellenőrző látogatásai során tett megállapításait. Különösen kiemelendő, hogy a vállalatok semmilyen bizonyítékkal nem oszlatták el a Bizottság azon aggodalmát, miszerint a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből jelentős torzulások áthozatalára került sor, pl. az eszközök és a földhasználati jogok tekintetében.

| (76) | Végül két vállalat kétségbe vonja azt a vizsgálati eredményt, miszerint nem tudták igazolni, hogy vállalati döntéseiket piaci jelzések alapján, állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá hogy a költségek a piaci értékeket tükrözik. Különösen az egyik vállalattól kapott észrevételek nem voltak kellően megalapozottak ahhoz, hogy megcáfolják a Bizottság azon megállapítását, miszerint az állam beavatkozik a munkaerő-felvételi politikájukba, a másik vállalat pedig új, a korábbiaknak ellentmondó információkkal állt elő a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(76)

Végül két vállalat kétségbe vonja azt a vizsgálati eredményt, miszerint nem tudták igazolni, hogy vállalati döntéseiket piaci jelzések alapján, állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá hogy a költségek a piaci értékeket tükrözik. Különösen az egyik vállalattól kapott észrevételek nem voltak kellően megalapozottak ahhoz, hogy megcáfolják a Bizottság azon megállapítását, miszerint az állam beavatkozik a munkaerő-felvételi politikájukba, a másik vállalat pedig új, a korábbiaknak ellentmondó információkkal állt elő a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban.

| (77) | A fentiekből adódóan egyetlen előterjesztett érv sem volt olyan súlyú, hogy megváltoztathatná a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntést. |
| --- | --- |

(77)

A fentiekből adódóan egyetlen előterjesztett érv sem volt olyan súlyú, hogy megváltoztathatná a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntést.

| (78) | A fentiek alapján a piacgazdasági elbánást kérelmező tíz kínai együttműködő exportáló gyártó vagy gyártói csoport közül egy sem tudta igazolni, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában leírt követelményeket. |
| --- | --- |

(78)

A fentiek alapján a piacgazdasági elbánást kérelmező tíz kínai együttműködő exportáló gyártó vagy gyártói csoport közül egy sem tudta igazolni, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában leírt követelményeket.

2.   Egyéni elbánás

| (79) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint vám megállapítása esetén az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában az egész országra kiterjedő vámot vetnek ki, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy teljesítik az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánásra vonatkozó követelményeket. Ezek a kritériumok a tájékozódás megkönnyítése érdekében a következőképpen foglalhatók össze:






  — | ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget; |
| --- | --- | --- |

(79)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint vám megállapítása esetén az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában az egész országra kiterjedő vámot vetnek ki, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy teljesítik az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánásra vonatkozó követelményeket. Ezek a kritériumok a tájékozódás megkönnyítése érdekében a következőképpen foglalhatók össze:

—

ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget;

| — | az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg; |
| --- | --- |

—

az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;

| — | a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól; |
| --- | --- |

—

a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól;

| — | az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik; és |
| --- | --- |

—

az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik; és

| — | az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg. |
| --- | --- |

—

az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.

| (80) | Három, a mintában szereplő exportáló gyártó és hét, a mintában nem szereplő exportáló gyártó, amelyek piacgazdasági elbánást kérelmeztek, egyéni elbánást is kérelmeztek arra az esetre, ha nem biztosítanának számukra piacgazdasági elbánást. Ezenkívül két, a mintában szereplő exportáló gyártó és négy, a mintában nem szereplő exportáló gyártó csak egyéni elbánást kérelmezett. Az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően csak a mintába felvett vállalatok egyéni elbánás iránti kérelmét vizsgálták ki. |
| --- | --- |

(80)

Három, a mintában szereplő exportáló gyártó és hét, a mintában nem szereplő exportáló gyártó, amelyek piacgazdasági elbánást kérelmeztek, egyéni elbánást is kérelmeztek arra az esetre, ha nem biztosítanának számukra piacgazdasági elbánást. Ezenkívül két, a mintában szereplő exportáló gyártó és négy, a mintában nem szereplő exportáló gyártó csak egyéni elbánást kérelmezett. Az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően csak a mintába felvett vállalatok egyéni elbánás iránti kérelmét vizsgálták ki.

| (81) | Mivel minden piacgazdasági elbánás iránti kérelmet átmenetileg elutasítottak, a rendelkezésre álló információkra alapozva átmenetileg megállapították, hogy a mintában szereplő minden, egyéni elbánást kérelmező vállalat teljesíti az egyéni elbánás biztosításához szükséges követelményeket. |
| --- | --- |

(81)

Mivel minden piacgazdasági elbánás iránti kérelmet átmenetileg elutasítottak, a rendelkezésre álló információkra alapozva átmenetileg megállapították, hogy a mintában szereplő minden, egyéni elbánást kérelmező vállalat teljesíti az egyéni elbánás biztosításához szükséges követelményeket.

3.   Egyedi vizsgálat

| (82) | Az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránti kérelmet hét, a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártó vagy exportáló gyártói csoport nyújtott be. |
| --- | --- |

(82)

Az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránti kérelmet hét, a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártó vagy exportáló gyártói csoport nyújtott be.

| (83) | Az eljárás jelen szakaszában a Bizottság még nem hozott döntéseket az egyedi vizsgálat iránti kérelmekről, ám azokat időben meg fogja hozni. |
| --- | --- |

(83)

Az eljárás jelen szakaszában a Bizottság még nem hozott döntéseket az egyedi vizsgálat iránti kérelmekről, ám azokat időben meg fogja hozni.

4.   Rendes érték

4.1.   Az analóg ország kiválasztása

| (84) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett rendes értéke alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(84)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett rendes értéke alapján kell megállapítani.

| (85) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy a rendes érték meghatározásához az Orosz Föderációt használja fel megfelelő analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék ezzel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(85)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy a rendes érték meghatározásához az Orosz Föderációt használja fel megfelelő analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék ezzel kapcsolatos észrevételeiket.

| (86) | A Bizottság számos olyan beadványt kapott, amelyek szerint Oroszország nem megfelelő analóg ország. A benyújtott iratokból különösen kitűnt, hogy Oroszország a drága alapanyagokból készült, díszített porcelánokra specializálódott prémium kategóriájú porcelánpiac; az érintett termék belföldi gyártása ugyanakkor a belföldi fogyasztáshoz képest meglehetősen alacsony szintű. Ezenkívül az orosz piacot nem vámjellegű akadályok, pl. a GOST tanúsítási rendszerek védik. Ezért az a döntés született, hogy Oroszország nem megfelelő analóg ország. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság számos olyan beadványt kapott, amelyek szerint Oroszország nem megfelelő analóg ország. A benyújtott iratokból különösen kitűnt, hogy Oroszország a drága alapanyagokból készült, díszített porcelánokra specializálódott prémium kategóriájú porcelánpiac; az érintett termék belföldi gyártása ugyanakkor a belföldi fogyasztáshoz képest meglehetősen alacsony szintű. Ezenkívül az orosz piacot nem vámjellegű akadályok, pl. a GOST tanúsítási rendszerek védik. Ezért az a döntés született, hogy Oroszország nem megfelelő analóg ország.

| (87) | Ennek megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy más országok alkalmasabb analóg országot jelenthetnének-e, és levelet küldött számos ország ismert gyártói számára, beleértve Thaiföldet, Indiát, Malajziát, Törökországot, Brazíliát, Ukrajnát, Indonéziát, Egyiptomot, Kolumbiát, Dél-Koreát, Bangladest és Argentínát, aminek nyomán indiai, török, brazil és orosz gyártók jelezték együttműködési hajlandóságukat a Bizottság számára. Ugyanakkor csak három gyártó – egy brazil, egy thaiföldi és egy orosz – nyújtott be kitöltött kérdőívet. A vizsgálatból kiderült, hogy Brazíliában versenyjellegű belföldi piac működik az asztali és konyhai kerámiaáruk területén, rengeteg gyártóval és viszonylag alacsony vámmal. Továbbá az együttműködő brazil gyártó által benyújtott adatok elemzése alapján megállapítást nyert, hogy azok megbízható információk a rendes érték meghatározásához. |
| --- | --- |

(87)

Ennek megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy más országok alkalmasabb analóg országot jelenthetnének-e, és levelet küldött számos ország ismert gyártói számára, beleértve Thaiföldet, Indiát, Malajziát, Törökországot, Brazíliát, Ukrajnát, Indonéziát, Egyiptomot, Kolumbiát, Dél-Koreát, Bangladest és Argentínát, aminek nyomán indiai, török, brazil és orosz gyártók jelezték együttműködési hajlandóságukat a Bizottság számára. Ugyanakkor csak három gyártó – egy brazil, egy thaiföldi és egy orosz – nyújtott be kitöltött kérdőívet. A vizsgálatból kiderült, hogy Brazíliában versenyjellegű belföldi piac működik az asztali és konyhai kerámiaáruk területén, rengeteg gyártóval és viszonylag alacsony vámmal. Továbbá az együttműködő brazil gyártó által benyújtott adatok elemzése alapján megállapítást nyert, hogy azok megbízható információk a rendes érték meghatározásához.

| (88) | A fentiek alapján és az eljárás jelen szakaszában rendelkezésre álló összes információ figyelembevételével átmenetileg Brazíliát választott ák a legmegfelelőbb analóg országnak az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint. |
| --- | --- |

(88)

A fentiek alapján és az eljárás jelen szakaszában rendelkezésre álló összes információ figyelembevételével átmenetileg Brazíliát választott ák a legmegfelelőbb analóg országnak az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint.

4.2.   A rendes érték meghatározása

| (89) | Tekintettel arra, hogy minden piacgazdasági elbánás iránti kérelmet elutasítottak, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a kínai exportáló gyártók számára a rendes értéket a hasonló országbeli gyártótól kapott információk alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(89)

Tekintettel arra, hogy minden piacgazdasági elbánás iránti kérelmet elutasítottak, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a kínai exportáló gyártók számára a rendes értéket a hasonló országbeli gyártótól kapott információk alapján állapították meg.

| (90) | Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék brazil független fogyasztók számára történő értékesítése reprezentatív volt-e. Megállapítást nyert, hogy a brazil együttműködő gyártó reprezentatív mennyiségben értékesíti a hasonló terméket a brazil belföldi piacon ahhoz képest, hogy mennyi érintett terméket exportálnak az Unióba a mintában szereplő exportáló gyártók. |
| --- | --- |

(90)

Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék brazil független fogyasztók számára történő értékesítése reprezentatív volt-e. Megállapítást nyert, hogy a brazil együttműködő gyártó reprezentatív mennyiségben értékesíti a hasonló terméket a brazil belföldi piacon ahhoz képest, hogy mennyi érintett terméket exportálnak az Unióba a mintában szereplő exportáló gyártók.

| (91) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében tekinthető-e úgy, hogy ezek az értékesítések rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. Ehhez a Bizottság megállapította a független vevők részére történő nyereséges értékesítés részarányát. Az értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte vagy meghaladta az előállítási költséget. Ennek érdekében meghatározták a brazil gyártónál a vizsgálati időszak alatt felmerülő előállítási költséget. |
| --- | --- |

(91)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében tekinthető-e úgy, hogy ezek az értékesítések rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. Ehhez a Bizottság megállapította a független vevők részére történő nyereséges értékesítés részarányát. Az értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte vagy meghaladta az előállítási költséget. Ennek érdekében meghatározták a brazil gyártónál a vizsgálati időszak alatt felmerülő előállítási költséget.

| (92) | Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át az egységköltségnél magasabb áron értékesítették, és amelyek esetében az adott típus eladási árának súlyozott átlaga legalább az egységnyi előállítási költség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési mennyiségére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e. |
| --- | --- |

(92)

Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át az egységköltségnél magasabb áron értékesítették, és amelyek esetében az adott típus eladási árának súlyozott átlaga legalább az egységnyi előállítási költség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési mennyiségére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.

| (93) | Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki. |
| --- | --- |

(93)

Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.

| (94) | A nem nyereséges terméktípusokat illetően a rendes értéket a brazil gyártó előállítási költségét használva állapították meg, hozzáadva az értékesítési, általános és adminisztratív (SGA) költségeket és a brazil gyártó nyereséges terméktípusainak haszonkulcsát. |
| --- | --- |

(94)

A nem nyereséges terméktípusokat illetően a rendes értéket a brazil gyártó előállítási költségét használva állapították meg, hozzáadva az értékesítési, általános és adminisztratív (SGA) költségeket és a brazil gyártó nyereséges terméktípusainak haszonkulcsát.

5.   Az egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártók exportárai

| (95) | Mivel valamennyi egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportáló gyártó értékesített exportra az Unióba közvetlenül független uniós vevők részére, az exportárak az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árakon alapultak, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(95)

Mivel valamennyi egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportáló gyártó értékesített exportra az Unióba közvetlenül független uniós vevők részére, az exportárak az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árakon alapultak, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.

6.   Összehasonlítás

| (96) | A rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlították össze. A dömpingkülönbözeteket a mintában szereplő exportőrök egyedi gyártelepi árainak az analóg gyártó belföldi áraival, illetve a számtanilag képzett rendes értékkel való összehasonlításával határozták meg. |
| --- | --- |

(96)

A rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlították össze. A dömpingkülönbözeteket a mintában szereplő exportőrök egyedi gyártelepi árainak az analóg gyártó belföldi áraival, illetve a számtanilag képzett rendes értékkel való összehasonlításával határozták meg.

| (97) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Adott esetben kiigazításokat alkalmaztak a kereskedelmi szint, a fizikai jellemzők eltérései és az árak összehasonlíthatóságát érintő más tényezők – mindenekelőtt a márkák – vonatkozásában. |
| --- | --- |

(97)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Adott esetben kiigazításokat alkalmaztak a kereskedelmi szint, a fizikai jellemzők eltérései és az árak összehasonlíthatóságát érintő más tényezők – mindenekelőtt a márkák – vonatkozásában.

| (98) | Először megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontja alapján indokolt-e a kereskedelmi szintek eltéréseinek kiigazítása. Ezzel kapcsolatban megállapítást nyert, hogy a kínai export lényegében nagykereskedelmi szinten zajlott, míg az analóg országbeli értékesítések szintén kiskereskedelmi szinten mozogtak. A vizsgálat arra is rávilágított, hogy a különböző értékesítési láncok hatással voltak az árszintre és ezáltal az exportár és a rendes érték közötti tisztességes ár-összehasonlításra. Az is bizonyítást nyert, hogy a kínai exportértékesítésekre többségükben nagy mennyiségekben került sor, míg az analóg ország belföldi értékesítései kisebb mennyiségekben zajlottak, ami azonos kereskedelmi szint mellett árkülönbözetet eredményezett a két piacon. Ennek megfelelően az exportár és a rendes érték tisztességes összehasonlításához a rendes érték kiigazításra került az analóg ország azonos kereskedelmi szinten érvényes árkülönbségei, és szükség esetén az egyes kereskedelmi szinteken értékesített mennyiségeknél tapasztalt árkülönbségek alapján. |
| --- | --- |

(98)

Először megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontja alapján indokolt-e a kereskedelmi szintek eltéréseinek kiigazítása. Ezzel kapcsolatban megállapítást nyert, hogy a kínai export lényegében nagykereskedelmi szinten zajlott, míg az analóg országbeli értékesítések szintén kiskereskedelmi szinten mozogtak. A vizsgálat arra is rávilágított, hogy a különböző értékesítési láncok hatással voltak az árszintre és ezáltal az exportár és a rendes érték közötti tisztességes ár-összehasonlításra. Az is bizonyítást nyert, hogy a kínai exportértékesítésekre többségükben nagy mennyiségekben került sor, míg az analóg ország belföldi értékesítései kisebb mennyiségekben zajlottak, ami azonos kereskedelmi szint mellett árkülönbözetet eredményezett a két piacon. Ennek megfelelően az exportár és a rendes érték tisztességes összehasonlításához a rendes érték kiigazításra került az analóg ország azonos kereskedelmi szinten érvényes árkülönbségei, és szükség esetén az egyes kereskedelmi szinteken értékesített mennyiségeknél tapasztalt árkülönbségek alapján.

| (99) | Ezután megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja alapján indokolt-e a fizikai jellemzők közötti eltérések kiigazítása. E tekintetben a vizsgálat megállapította, hogy a kínai exportáló gyártók öt különböző osztályba (A-tól E-ig) sorolják termékeiket, amelyek között jelentős árkülönbségek mutatkoznak. Az Unióba irányuló export ugyanakkor túlnyomórészt A, B vagy C osztályú, illetve ezek kombinációját jelentő termékekből áll. Ez az osztályozás azonban nem egyetemes, és nem általános ágazati szabványokon alapul, hanem meglehetősen vállalatspecifikus és az ár szerinti megkülönböztetésre szolgál. Másrészről az analóg országbeli gyártó csak az A osztályú termékekkel egyenértékű termékeket értékesít a brazil piacon, ezért ez hatást gyakorolt az ár-összehasonlíthatóságra. Ennek megfelelően az exportárat a kínai A osztály szintjére felfelé korrigálták, hogy összehasonlítható legyen az analóg gyártó által a brazil piacon értékesített termékkel. |
| --- | --- |

(99)

Ezután megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja alapján indokolt-e a fizikai jellemzők közötti eltérések kiigazítása. E tekintetben a vizsgálat megállapította, hogy a kínai exportáló gyártók öt különböző osztályba (A-tól E-ig) sorolják termékeiket, amelyek között jelentős árkülönbségek mutatkoznak. Az Unióba irányuló export ugyanakkor túlnyomórészt A, B vagy C osztályú, illetve ezek kombinációját jelentő termékekből áll. Ez az osztályozás azonban nem egyetemes, és nem általános ágazati szabványokon alapul, hanem meglehetősen vállalatspecifikus és az ár szerinti megkülönböztetésre szolgál. Másrészről az analóg országbeli gyártó csak az A osztályú termékekkel egyenértékű termékeket értékesít a brazil piacon, ezért ez hatást gyakorolt az ár-összehasonlíthatóságra. Ennek megfelelően az exportárat a kínai A osztály szintjére felfelé korrigálták, hogy összehasonlítható legyen az analóg gyártó által a brazil piacon értékesített termékkel.

| (100) | Harmadszor megállapították, hogy a brazil gyártó csak márkás termékeket értékesít a brazil piacon, míg a kínai exportáló gyártók nem értékesítenek márkás termékeket, hanem inkább úgynevezett „saját márkás” termékekkel vagy általános asztali és konyhai kerámiaárukkal foglalkoznak. A márkás termékekhez a fogyasztói megítélés szerint általában presztízsérték, garantált minőség és sajátos formajegyek kapcsolódnak, ezért magasabb a piaci áruk, míg a hagyományos (saját márkás) termékek általában lényegesen alacsonyabb áron kaphatók, még akkor is, ha ugyanolyan fizikai és műszaki jellemzőkkel bírnak. Míg a márkás termékek hozzáadott értéke általában nem számszerűsíthető pontosan, hiszen számos különböző tényezőtől – a fogyasztói megítéléstől, a márka presztízsétől és más, nem számszerűsíthető tényezőktől – függ, a brazil gyártó ebben a konkrét esetben igazolta, hogy márkás kerámiatermékei jóval magasabb áron értékesíthetők a brazil piacon, mint bármely más márkajelzés nélküli (általános) termék. Ennek megfelelően az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja alapján további kiigazítást hajtottak végre a rendes értéken. |
| --- | --- |

(100)

Harmadszor megállapították, hogy a brazil gyártó csak márkás termékeket értékesít a brazil piacon, míg a kínai exportáló gyártók nem értékesítenek márkás termékeket, hanem inkább úgynevezett „saját márkás” termékekkel vagy általános asztali és konyhai kerámiaárukkal foglalkoznak. A márkás termékekhez a fogyasztói megítélés szerint általában presztízsérték, garantált minőség és sajátos formajegyek kapcsolódnak, ezért magasabb a piaci áruk, míg a hagyományos (saját márkás) termékek általában lényegesen alacsonyabb áron kaphatók, még akkor is, ha ugyanolyan fizikai és műszaki jellemzőkkel bírnak. Míg a márkás termékek hozzáadott értéke általában nem számszerűsíthető pontosan, hiszen számos különböző tényezőtől – a fogyasztói megítéléstől, a márka presztízsétől és más, nem számszerűsíthető tényezőktől – függ, a brazil gyártó ebben a konkrét esetben igazolta, hogy márkás kerámiatermékei jóval magasabb áron értékesíthetők a brazil piacon, mint bármely más márkajelzés nélküli (általános) termék. Ennek megfelelően az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja alapján további kiigazítást hajtottak végre a rendes értéken.

| (101) | Adott esetben a szállítási, biztosítási, kezelési és járulékos költségek, a csomagolás, a hitel- és bankköltségek, valamint jutalékok tekintetében elvégezték a megfelelő kiigazításokat minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték. |
| --- | --- |

(101)

Adott esetben a szállítási, biztosítási, kezelési és járulékos költségek, a csomagolás, a hitel- és bankköltségek, valamint jutalékok tekintetében elvégezték a megfelelő kiigazításokat minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték.

7.   Dömpingkülönbözetek

| (102) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy az analóg ország vonatkozásában megállapított rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az egyes vállalatok exportárának súlyozott átlagával, amelyet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában fejeztek ki. |
| --- | --- |

(102)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy az analóg ország vonatkozásában megállapított rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az egyes vállalatok exportárának súlyozott átlagával, amelyet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában fejeztek ki.

| (103) | A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártókra vonatkozóan a mintába felvett exportáló gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlagával számoltak. Ennek alapján a mintába fel nem vett exportáló gyártók ideiglenes dömpingkülönbözete a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 26,6 %. |
| --- | --- |

(103)

A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártókra vonatkozóan a mintába felvett exportáló gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlagával számoltak. Ennek alapján a mintába fel nem vett exportáló gyártók ideiglenes dömpingkülönbözete a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 26,6 %.

| (104) | A nem együttműködő vagy ismeretlen kínai exportáló gyártókra alkalmazandó országos dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében az együttműködés szintjét úgy állapították meg, hogy összehasonlították az Unióba irányuló kivitelnek az együttműködő exportáló gyártók által jelentett volumenét az Eurostat megfelelő statisztikai adataival. |
| --- | --- |

(104)

A nem együttműködő vagy ismeretlen kínai exportáló gyártókra alkalmazandó országos dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében az együttműködés szintjét úgy állapították meg, hogy összehasonlították az Unióba irányuló kivitelnek az együttműködő exportáló gyártók által jelentett volumenét az Eurostat megfelelő statisztikai adataival.

| (105) | Ebben a vizsgálatban az együttműködés Kína részéről az ágazat szétaprózottságához képest nagy volt, hiszen a jelentkező exportáló gyártók az érintett termék Kínából az Unióba irányuló exportjának több mint 60 %-át képviselik. Ezért az összes többi exportáló gyártóra alkalmazandó országos különbözetet a reprezentatív terméktípusok legmagasabb dömpingkülönbözeteinek súlyozott átlaga és a mintába felvett exportáló gyártók mennyiségei alapján állapították meg. A dömping országos szintjét ezen az alapon átmenetileg a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár 58,8 %-ában állapították meg. |
| --- | --- |

(105)

Ebben a vizsgálatban az együttműködés Kína részéről az ágazat szétaprózottságához képest nagy volt, hiszen a jelentkező exportáló gyártók az érintett termék Kínából az Unióba irányuló exportjának több mint 60 %-át képviselik. Ezért az összes többi exportáló gyártóra alkalmazandó országos különbözetet a reprezentatív terméktípusok legmagasabb dömpingkülönbözeteinek súlyozott átlaga és a mintába felvett exportáló gyártók mennyiségei alapján állapították meg. A dömping országos szintjét ezen az alapon átmenetileg a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár 58,8 %-ában állapították meg.

| (106) | Ez alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd és Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd | 26,8 % |
| Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd | 31,2 % |
| CHL Porcelain Industries Ltd | 30,0 % |
| Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd és Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd | 17,6 % |
| Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd | 23,0 % |
| A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók | 26,6 % |
| Országos dömpingkülönbözet | 58,8 % |

(106)

Ez alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd és Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd

26,8 %

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd

31,2 %

CHL Porcelain Industries Ltd

30,0 %

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd és Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd

17,6 %

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

23,0 %

A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók

26,6 %

Országos dömpingkülönbözet

58,8 %

D.   KÁR

1.   Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat

| (107) | Az uniós gyártókkal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt – beleértve a panaszban szolgáltatott információkat és a vizsgálatra nem jelentkezett gyártókkal kapcsolatos későbbi beadványokat – felhasználtak az uniós össztermelés megállapítására. A hasonló termék uniós össztermelésének becsült mértékét az európai és nemzeti szervezet által szolgáltatott adatok kivetítésével határozták meg, amelyet az egyéni gyártók által szolgáltatott adatok, illetve kutatási és statisztikai források alapján is ellenőriztek. |
| --- | --- |

(107)

Az uniós gyártókkal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt – beleértve a panaszban szolgáltatott információkat és a vizsgálatra nem jelentkezett gyártókkal kapcsolatos későbbi beadványokat – felhasználtak az uniós össztermelés megállapítására. A hasonló termék uniós össztermelésének becsült mértékét az európai és nemzeti szervezet által szolgáltatott adatok kivetítésével határozták meg, amelyet az egyéni gyártók által szolgáltatott adatok, illetve kutatási és statisztikai források alapján is ellenőriztek.

| (108) | A vizsgálati időszak alatt több mint 200 uniós gyártó állított elő hasonló terméket. Az előző preambulumbekezdésben foglaltak alapján a vizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés becsült mértéke 240 200 tonna volt. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az „uniós gazdasági ágazatot” a teljes uniós előállítást képviselő uniós gyártók alkotják (a továbbiakban uniós gazdasági ágazat). Az uniós gazdasági ágazatot két szegmensre osztották fel: kkv-k és nagyobb vállalatok. A kkv-k az adott időszakban a teljes uniós termelés 42 %-át tették ki. Kétségtelen, hogy az uniós gyártás rendkívül szétaprózott, ugyanakkor a következő országokra koncentrálódik: Cseh Köztársaság, Francia Köztársaság (Franciaország), Németország, Olaszország, Lengyel Köztársaság (Lengyelország), Portugál Köztársaság (Portugália), Románia, Spanyol Királyság (Spanyolország), valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (Egyesült Királyság). |
| --- | --- |

(108)

A vizsgálati időszak alatt több mint 200 uniós gyártó állított elő hasonló terméket. Az előző preambulumbekezdésben foglaltak alapján a vizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés becsült mértéke 240 200 tonna volt. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az „uniós gazdasági ágazatot” a teljes uniós előállítást képviselő uniós gyártók alkotják (a továbbiakban uniós gazdasági ágazat). Az uniós gazdasági ágazatot két szegmensre osztották fel: kkv-k és nagyobb vállalatok. A kkv-k az adott időszakban a teljes uniós termelés 42 %-át tették ki. Kétségtelen, hogy az uniós gyártás rendkívül szétaprózott, ugyanakkor a következő országokra koncentrálódik: Cseh Köztársaság, Francia Köztársaság (Franciaország), Németország, Olaszország, Lengyel Köztársaság (Lengyelország), Portugál Köztársaság (Portugália), Románia, Spanyol Királyság (Spanyolország), valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (Egyesült Királyság).

2.   Uniós fogyasztás

| (109) | Az uniós fogyasztás megállapítására a vizsgált terméknek az Eurostat adatai szerinti behozatala és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiséggel kapcsolatos beadványok alapján került sor. |
| --- | --- |

(109)

Az uniós fogyasztás megállapítására a vizsgált terméknek az Eurostat adatai szerinti behozatala és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiséggel kapcsolatos beadványok alapján került sor.

| (110) | Ezek alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:

  1.   táblázat










  Mennyiség (tonna) | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós fogyasztás | 826 896 | 687 609 | 750 830 | 726 614 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 83 | 91 | 88 |

(110)

Ezek alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:

1.   táblázat

Mennyiség (tonna)

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Uniós fogyasztás

826 896

687 609

750 830

726 614

Index (2008 = 100)

100

83

91

88

| (111) | Az asztali és konyhai kerámiaáruk Unió-beli fogyasztása a figyelembe vett időszak alatt összességében 12 %-kal csökkent. A legnagyobb, 17 %-os visszaesésre 2008 és 2009 között került sor. |
| --- | --- |

(111)

Az asztali és konyhai kerámiaáruk Unió-beli fogyasztása a figyelembe vett időszak alatt összességében 12 %-kal csökkent. A legnagyobb, 17 %-os visszaesésre 2008 és 2009 között került sor.

| (112) | Ezt a figyelembe vett időszak alatti általános visszaesést a 2009-es gazdasági válságot követő fellendülési időszakkal együtt kell elemezni. Az asztali és konyhai kerámiaáruk piacának jók a kilátásai. (6) |
| --- | --- |

(112)

Ezt a figyelembe vett időszak alatti általános visszaesést a 2009-es gazdasági válságot követő fellendülési időszakkal együtt kell elemezni. Az asztali és konyhai kerámiaáruk piacának jók a kilátásai. (6)

3.   Az érintett országból származó behozatal

3.1.   Az érintett országból származó dömpingelt behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése

| (113) | Az Eurostat adatai szerint az érintett termék behozatali mennyisége, piaci részesedése és átlagára a következőképpen alakult:

  2.   táblázat










  A Kínából származó behozatal | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importált mennyiség (tonna) | 535 593 | 449 346 | 516 618 | 485 814 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 84 | 96 | 91 |
| Piaci részesedés | 64,8 % | 65,3 % | 68,8 % | 66,9 % |
| Átlagos behozatali ár (EUR/tonna) | 1 274 | 1 307 | 1 473 | 1 499 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 103 | 116 | 118 |

(113)

Az Eurostat adatai szerint az érintett termék behozatali mennyisége, piaci részesedése és átlagára a következőképpen alakult:

2.   táblázat

A Kínából származó behozatal

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Importált mennyiség (tonna)

535 593

449 346

516 618

485 814

Index (2008 = 100)

100

84

96

91

Piaci részesedés

64,8 %

65,3 %

68,8 %

66,9 %

Átlagos behozatali ár (EUR/tonna)

1 274

1 307

1 473

1 499

Index (2008 = 100)

100

103

116

118

| (114) | A Kínából származó teljes behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak alatt 9 %-kal csökkent és 485 814 tonnát tett ki. A százalékban kifejezett értékek ugyanakkor arról tanúskodnak, hogy a Kínából származó behozatal kisebb mértékben csökkent, mint a teljes uniós fogyasztás. Sőt, ha a teljes figyelembe vett időszakot tekintjük, a Kínából származó behozatal piaci részesedése a vizsgálati időszak alatt a 2008-as 64,8 %-ról 66,9 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(114)

A Kínából származó teljes behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak alatt 9 %-kal csökkent és 485 814 tonnát tett ki. A százalékban kifejezett értékek ugyanakkor arról tanúskodnak, hogy a Kínából származó behozatal kisebb mértékben csökkent, mint a teljes uniós fogyasztás. Sőt, ha a teljes figyelembe vett időszakot tekintjük, a Kínából származó behozatal piaci részesedése a vizsgálati időszak alatt a 2008-as 64,8 %-ról 66,9 %-ra nőtt.

| (115) | A figyelembe vett időszakban a behozatali ár 17,7 %-kal, 1 274 EUR/tonnáról 1 499 EUR/tonnára nőtt. Ez az érintett termék teljes behozatalának átlagos tonnánkénti behozatali ára, ezért a tendenciát befolyásolhatja a termékösszetétel megváltozása. |
| --- | --- |

(115)

A figyelembe vett időszakban a behozatali ár 17,7 %-kal, 1 274 EUR/tonnáról 1 499 EUR/tonnára nőtt. Ez az érintett termék teljes behozatalának átlagos tonnánkénti behozatali ára, ezért a tendenciát befolyásolhatja a termékösszetétel megváltozása.

3.2.   Áralákínálás

| (116) | Az alákínálás elemzése céljából összehasonlították az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a független fogyasztóknak történő értékesítéskor alkalmazott, gyártelepi szintre kiigazított, azaz uniós szállítási költségek, valamint engedmények és visszatérítések nélküli súlyozott átlagos értékesítési árakat a kínai együttműködő exportőrök által az uniós piacon az első független vevő részére történő értékesítéskor alkalmazott, azaz engedmények nélküli és szükség esetén – megfelelően figyelembe véve a vámkezelési költségeket és a behozatal utáni költségeket – az uniós határparitáson számított CIF-árhoz igazított megfelelő súlyozott átlagárakkal. Az alacsonyabb osztályú termékek árát az A osztály áraihoz igazították hozzá, mivel az alacsonyabb osztályú termékek a felhasználók megítélése alapján az A osztályú termékekkel álltak versenyben, ahogy azt már a fenti (61) preambulumbekezdés is megállapította. Az uniós gazdasági ágazat árait a kereskedelmi szint különbségeinek és adott esetben a márkákhoz kapcsolódó árbeli szempontoknak megfelelően is kiigazították. |
| --- | --- |

(116)

Az alákínálás elemzése céljából összehasonlították az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a független fogyasztóknak történő értékesítéskor alkalmazott, gyártelepi szintre kiigazított, azaz uniós szállítási költségek, valamint engedmények és visszatérítések nélküli súlyozott átlagos értékesítési árakat a kínai együttműködő exportőrök által az uniós piacon az első független vevő részére történő értékesítéskor alkalmazott, azaz engedmények nélküli és szükség esetén – megfelelően figyelembe véve a vámkezelési költségeket és a behozatal utáni költségeket – az uniós határparitáson számított CIF-árhoz igazított megfelelő súlyozott átlagárakkal. Az alacsonyabb osztályú termékek árát az A osztály áraihoz igazították hozzá, mivel az alacsonyabb osztályú termékek a felhasználók megítélése alapján az A osztályú termékekkel álltak versenyben, ahogy azt már a fenti (61) preambulumbekezdés is megállapította. Az uniós gazdasági ágazat árait a kereskedelmi szint különbségeinek és adott esetben a márkákhoz kapcsolódó árbeli szempontoknak megfelelően is kiigazították.

| (117) | Az összehasonlításból kiderült, hogy a vizsgálati időszak alatt a Kínából származó, az Unióban értékesített dömpingelt érintett termék ára alákínált az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak, az utóbbi százalékában kifejezve 26,3–47,6 %-os különbséget mutatva. |
| --- | --- |

(117)

Az összehasonlításból kiderült, hogy a vizsgálati időszak alatt a Kínából származó, az Unióban értékesített dömpingelt érintett termék ára alákínált az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak, az utóbbi százalékában kifejezve 26,3–47,6 %-os különbséget mutatva.

4.   Az uniós gazdasági ágazat helyzete

4.1.   Általános rész

| (118) | Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(118)

Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (119) | A makrogazdasági mutatókat (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiségek, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözet mértéke) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték. Az értékelést az európai és nemzeti szövetségek által szolgáltatott információk alapján végezték, és ezeket az adatokat összevetették az uniós gyártóktól és a rendelkezésre álló hivatalos statisztikákból származó adatokkal. |
| --- | --- |

(119)

A makrogazdasági mutatókat (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiségek, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözet mértéke) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték. Az értékelést az európai és nemzeti szövetségek által szolgáltatott információk alapján végezték, és ezeket az adatokat összevetették az uniós gyártóktól és a rendelkezésre álló hivatalos statisztikákból származó adatokkal.

| (120) | A mikrogazdasági mutatók (készletek, értékesítési árak, nyereségesség, pénzforgalom, befektetések, befektetések megtérülése, tőkebevonási képesség, bérek és termelési költség) elemzését a mintába felvett uniós gyártók szintjén végezték. Az értékelés a tőlük származó, megfelelően ellenőrzött információk alapján történt. |
| --- | --- |

(120)

A mikrogazdasági mutatók (készletek, értékesítési árak, nyereségesség, pénzforgalom, befektetések, befektetések megtérülése, tőkebevonási képesség, bérek és termelési költség) elemzését a mintába felvett uniós gyártók szintjén végezték. Az értékelés a tőlük származó, megfelelően ellenőrzött információk alapján történt.

| (121) | Egyes mikrogazdasági mutatók (értékesítési ár, nyereségesség, befektetések megtérülése és termelési költség) esetében az adott szegmensbe tartozó, mintába felvett vállalatok eredményeit az adott szegmens teljes uniós termelésben képviselt részesedésével összhangban súlyozták (úgy, hogy a teljes asztali kerámiaáru-ágazat egyes szegmenseihez különböző súlyokat rendeltek: kis- és középvállalkozások esetében 42 %-ot, a nem kis- és középvállalkozások esetében pedig 58 %-ot). Így biztosították, hogy a nagyvállalatok eredményei nem torzították a kárelemzést, a kisebb vállalatok helyzete azonban – amelyek együttesen jelentős mértékben részesednek az uniós termelésből – a lehetőség szerint megfelelően tükröződött. |
| --- | --- |

(121)

Egyes mikrogazdasági mutatók (értékesítési ár, nyereségesség, befektetések megtérülése és termelési költség) esetében az adott szegmensbe tartozó, mintába felvett vállalatok eredményeit az adott szegmens teljes uniós termelésben képviselt részesedésével összhangban súlyozták (úgy, hogy a teljes asztali kerámiaáru-ágazat egyes szegmenseihez különböző súlyokat rendeltek: kis- és középvállalkozások esetében 42 %-ot, a nem kis- és középvállalkozások esetében pedig 58 %-ot). Így biztosították, hogy a nagyvállalatok eredményei nem torzították a kárelemzést, a kisebb vállalatok helyzete azonban – amelyek együttesen jelentős mértékben részesednek az uniós termelésből – a lehetőség szerint megfelelően tükröződött.

4.2.   Makrogazdasági mutatók

4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (122) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása az alábbiaknak megfelelően alakult.

  3.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 281 300 | 230 300 | 235 700 | 240 200 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 82 | 84 | 85 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 371 540 | 361 253 | 326 573 | 324 072 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 97 | 88 | 87 |
| Kapacitáskihasználás | 75,7 % | 63,8 % | 72,2 % | 74,1 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 84 | 95 | 98 |

(122)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása az alábbiaknak megfelelően alakult.

3.   táblázat

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

281 300

230 300

235 700

240 200

Index (2008 = 100)

100

82

84

85

Termelési kapacitás (tonna)

371 540

361 253

326 573

324 072

Index (2008 = 100)

100

97

88

87

Kapacitáskihasználás

75,7 %

63,8 %

72,2 %

74,1 %

Index (2008 = 100)

100

84

95

98

| (123) | Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszak során 15 %-kal esett vissza. Ez a visszaesés összességében hangsúlyosabb, mint az uniós fogyasztásnak az ugyanazon időszakban bekövetkezett csökkenése. 2010-ben a termelés nem lendült fel ugyanolyan mértékben, mint a fogyasztás. |
| --- | --- |

(123)

Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszak során 15 %-kal esett vissza. Ez a visszaesés összességében hangsúlyosabb, mint az uniós fogyasztásnak az ugyanazon időszakban bekövetkezett csökkenése. 2010-ben a termelés nem lendült fel ugyanolyan mértékben, mint a fogyasztás.

| (124) | Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása 13 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ennek ellenére a gazdasági ágazat kapacitáskihasználási rátája a figyelembe vett időszak során tovább csökkent, összesen 2 %-kal 74,1 %-ra. |
| --- | --- |

(124)

Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása 13 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ennek ellenére a gazdasági ágazat kapacitáskihasználási rátája a figyelembe vett időszak során tovább csökkent, összesen 2 %-kal 74,1 %-ra.

4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (125) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon a független vevők részére történt értékesítései a fogyasztás csökkenésénél nagyobb mértékben (8 %-kal) estek vissza. Megjegyzendő, hogy 2009 és 2010 között az értékesítési volumen csökkenése folytatódott, miközben az uniós fogyasztás 8 %-kal nőtt.

  4.   táblázat










  Mennyiség (tonna) | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítés az Unióban | 190 332 | 156 798 | 152 609 | 152 095 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 82 | 80 | 80 |

(125)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon a független vevők részére történt értékesítései a fogyasztás csökkenésénél nagyobb mértékben (8 %-kal) estek vissza. Megjegyzendő, hogy 2009 és 2010 között az értékesítési volumen csökkenése folytatódott, miközben az uniós fogyasztás 8 %-kal nőtt.

4.   táblázat

Mennyiség (tonna)

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Értékesítés az Unióban

190 332

156 798

152 609

152 095

Index (2008 = 100)

100

82

80

80

| (126) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 9 %-kal, illetve 2,1 százalékponttal csökkent.

  5.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piaci részesedés az Unióban | 23,0 % | 22,8 % | 20,3 % | 20,9 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 99 | 88 | 91 |

(126)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 9 %-kal, illetve 2,1 százalékponttal csökkent.

5.   táblázat

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Piaci részesedés az Unióban

23,0 %

22,8 %

20,3 %

20,9 %

Index (2008 = 100)

100

99

88

91

4.2.3.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (127) | A foglalkoztatás a figyelembe vett időszak során végig csökkent, és 21 %-kal esett vissza. A tendencia ugyanazt a mintát követi, mint a független vevőknek az uniós piacon történt értékesítés mennyiségének csökkenése.

  6.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak száma | 31 559 | 26 146 | 24 993 | 25 093 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 83 | 79 | 79 |

(127)

A foglalkoztatás a figyelembe vett időszak során végig csökkent, és 21 %-kal esett vissza. A tendencia ugyanazt a mintát követi, mint a független vevőknek az uniós piacon történt értékesítés mennyiségének csökkenése.

6.   táblázat

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Alkalmazottak száma

31 559

26 146

24 993

25 093

Index (2008 = 100)

100

83

79

79

| (128) | Az uniós gazdasági ágazat munkaerő-állományának (teljesítmény/fő/évben számolt) termelékenysége 8 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Ez részben az uniós gazdasági ágazat erőfeszítéseinek köszönhető, amelyekkel a Kínából származó dömpingelt import által gyakorolt nyomásra kívánt reagálni.

  7.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelékenység (tonna/alkalmazottak) | 8,9 | 8,8 | 9,4 | 9,6 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 99 | 106 | 108 |

(128)

Az uniós gazdasági ágazat munkaerő-állományának (teljesítmény/fő/évben számolt) termelékenysége 8 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Ez részben az uniós gazdasági ágazat erőfeszítéseinek köszönhető, amelyekkel a Kínából származó dömpingelt import által gyakorolt nyomásra kívánt reagálni.

7.   táblázat

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Termelékenység (tonna/alkalmazottak)

8,9

8,8

9,4

9,6

Index (2008 = 100)

100

99

106

108

4.2.4.   A dömpingkülönbözet nagysága

| (129) | A dömpingkülönbözeteket az erről szóló fenti szakaszban ismertettük. Valamennyi megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a de minimis küszöböt. Továbbá – tekintettel a dömpingelt behozatal mennyiségeire és áraira – a tényleges dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(129)

A dömpingkülönbözeteket az erről szóló fenti szakaszban ismertettük. Valamennyi megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a de minimis küszöböt. Továbbá – tekintettel a dömpingelt behozatal mennyiségeire és áraira – a tényleges dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

4.3.   Mikrogazdasági mutatók

4.3.1.   Készletek

| (130) | Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak során abszolút értelemben véve 14 %-kal csökkent. A vizsgálat feltárta, hogy ez a mutató az ilyen típusú gazdasági ágazat esetében – amely elsősorban megrendelések alapján dolgozik – nem alapvetően fontos mutató.

  8.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek (tonna) | 7 754 | 6 647 | 7 611 | 6 647 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 86 | 98 | 86 |

(130)

Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak során abszolút értelemben véve 14 %-kal csökkent. A vizsgálat feltárta, hogy ez a mutató az ilyen típusú gazdasági ágazat esetében – amely elsősorban megrendelések alapján dolgozik – nem alapvetően fontos mutató.

8.   táblázat

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Készletek (tonna)

7 754

6 647

7 611

6 647

Index (2008 = 100)

100

86

98

86

4.3.2.   Értékesítési árak

| (131) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai az Unió piacán 12 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban.

  9.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési ár az Unióban független vevőknek (EUR/tonna) | 4 103 | 3 818 | 3 811 | 3 615 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 93 | 93 | 88 |

(131)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai az Unió piacán 12 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban.

9.   táblázat

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Átlagos értékesítési ár az Unióban független vevőknek (EUR/tonna)

4 103

3 818

3 811

3 615

Index (2008 = 100)

100

93

93

88

4.3.3.   Nyereségesség, pénzforgalom, befektetések, befektetés megtérülése, tőkebevonási képesség és bérek

| (132) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat nyereségessége, pénzforgalma, befektetéseinek megtérülése (ROI), tőkebevonási képessége, befektetései és bérei a következők szerint alakultak:

  10.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A független vevők számára történt uniós értékesítések nettó nyeresége (az értékesítés nettó árbevételének %-a) | 4,2 % | 2,2 % | 0,1 % | 3,5 % |
| Pénzforgalom (EUR) | 10 531 970 | 6 205 824 | 9 267 381 | 11 998 647 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 59 | 88 | 114 |
| Nettó befektetések (EUR) | 13 686 363 | 9 423 983 | 10 805 215 | 9 690 923 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 69 | 79 | 71 |
| A befektetések megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában) | 19,2 % | 14,8 % | –51,3 % | 5,5 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 77 | – 267 | 29 |
| Munkavállalónkénti éves munkaerőköltség | 20 436 | 20 526 | 21 619 | 20 832 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 100 | 106 | 102 |

(132)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat nyereségessége, pénzforgalma, befektetéseinek megtérülése (ROI), tőkebevonási képessége, befektetései és bérei a következők szerint alakultak:

10.   táblázat

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

A független vevők számára történt uniós értékesítések nettó nyeresége (az értékesítés nettó árbevételének %-a)

4,2 %

2,2 %

0,1 %

3,5 %

Pénzforgalom (EUR)

10 531 970

6 205 824

9 267 381

11 998 647

Index (2008 = 100)

100

59

88

114

Nettó befektetések (EUR)

13 686 363

9 423 983

10 805 215

9 690 923

Index (2008 = 100)

100

69

79

71

A befektetések megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában)

19,2 %

14,8 %

–51,3 %

5,5 %

Index (2008 = 100)

100

77

– 267

29

Munkavállalónkénti éves munkaerőköltség

20 436

20 526

21 619

20 832

Index (2008 = 100)

100

100

106

102

| (133) | Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a figyelembe vett időszakban 0,7 százalékponttal visszaesett. A nyereségesség 2010-ben volt a legalacsonyabb, amikor a visszaesés mértéke 4,1 százalékpontot ért el 2008 és 2010 között. |
| --- | --- |

(133)

Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a figyelembe vett időszakban 0,7 százalékponttal visszaesett. A nyereségesség 2010-ben volt a legalacsonyabb, amikor a visszaesés mértéke 4,1 százalékpontot ért el 2008 és 2010 között.

| (134) | Hangsúlyozni kell, hogy az uniós gazdasági ágazat már a figyelembe vett időszak elején instabil helyzetben volt az Unió piacára Kínából érkező, 2002–2004 között jelentősen növekvő, nagy mennyiségű olcsó behozatal miatt, amely nagyon komoly piaci részesedést ért el az ilyen behozatalra vonatkozó importkvóta 2005. évi eltörlését követően. Ez jelentős szerkezetátalakításhoz vezetett az ágazatban, amely a figyelembe vett időszak elején érkezett befejező szakaszához. |
| --- | --- |

(134)

Hangsúlyozni kell, hogy az uniós gazdasági ágazat már a figyelembe vett időszak elején instabil helyzetben volt az Unió piacára Kínából érkező, 2002–2004 között jelentősen növekvő, nagy mennyiségű olcsó behozatal miatt, amely nagyon komoly piaci részesedést ért el az ilyen behozatalra vonatkozó importkvóta 2005. évi eltörlését követően. Ez jelentős szerkezetátalakításhoz vezetett az ágazatban, amely a figyelembe vett időszak elején érkezett befejező szakaszához.

| (135) | Ezért – tekintettel a figyelembe vett időszakot megelőző ezen fejlődésre – a figyelembe vett időszak elején elért nyereséget nem lehet rendes nyereségnek tekinteni. Erre vonatkozó beadvány hiányában helyette ideiglenesen egy másik, széles körben használt és fontos olyan fogyasztási cikk, amelyre vonatkozóan készült dömpingellenes vizsgálat – a bőr lábbelik – rendes nyereségszintje szolgálhat érvényes referenciaértékként. Ez a nyereségszint 6 %. (7) Egyértelmű tehát, hogy a teljes uniós gazdasági ágazat – a figyelembe vett időszak alatt – soha nem volt képes olyan nyereségszintet elérni, amely e termék tekintetében elfogadható. |
| --- | --- |

(135)

Ezért – tekintettel a figyelembe vett időszakot megelőző ezen fejlődésre – a figyelembe vett időszak elején elért nyereséget nem lehet rendes nyereségnek tekinteni. Erre vonatkozó beadvány hiányában helyette ideiglenesen egy másik, széles körben használt és fontos olyan fogyasztási cikk, amelyre vonatkozóan készült dömpingellenes vizsgálat – a bőr lábbelik – rendes nyereségszintje szolgálhat érvényes referenciaértékként. Ez a nyereségszint 6 %. (7) Egyértelmű tehát, hogy a teljes uniós gazdasági ágazat – a figyelembe vett időszak alatt – soha nem volt képes olyan nyereségszintet elérni, amely e termék tekintetében elfogadható.

| (136) | Az uniós gazdasági ágazat pénzforgalma összességében jelentősen nőtt a figyelembe vett időszakban. Ez azonban néhány nagyobb régóta működő vállalatnak tudható be, a kis- és középvállalkozások esetében más volt a helyzet. A nettó befektetések szintje 33 %-kal csökkent. Meg kell azonban jegyezni, hogy a figyelembe vett időszak végére a kis- és középvállalkozások (kkv-k) befektetési szintje majdnem a nem létezőhöz közelített. A figyelembe vett időszakban mindössze két nem kkv-nak minősülő vállalat engedhette meg azt, hogy jelentős befektetést hajtson végre. A befektetések megtérülése a figyelembe vett időszak egészében nagyobb mértékben csökkent, mint a nyereségesség. |
| --- | --- |

(136)

Az uniós gazdasági ágazat pénzforgalma összességében jelentősen nőtt a figyelembe vett időszakban. Ez azonban néhány nagyobb régóta működő vállalatnak tudható be, a kis- és középvállalkozások esetében más volt a helyzet. A nettó befektetések szintje 33 %-kal csökkent. Meg kell azonban jegyezni, hogy a figyelembe vett időszak végére a kis- és középvállalkozások (kkv-k) befektetési szintje majdnem a nem létezőhöz közelített. A figyelembe vett időszakban mindössze két nem kkv-nak minősülő vállalat engedhette meg azt, hogy jelentős befektetést hajtson végre. A befektetések megtérülése a figyelembe vett időszak egészében nagyobb mértékben csökkent, mint a nyereségesség.

| (137) | 2008 és a vizsgálati időszak között a munkavállalónkénti átlagbér 2 %-kal nőtt. Ez a munkaerőköltség-növekedés jelentősen alacsonyabb, mint a teljes munkaerőköltségnek a figyelembe vett időszak alatti alakulása az Unióban, ami arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazat arra törekedett, hogy a munkaerőköltségeket a lehető legalacsonyabban tartsa. |
| --- | --- |

(137)

2008 és a vizsgálati időszak között a munkavállalónkénti átlagbér 2 %-kal nőtt. Ez a munkaerőköltség-növekedés jelentősen alacsonyabb, mint a teljes munkaerőköltségnek a figyelembe vett időszak alatti alakulása az Unióban, ami arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazat arra törekedett, hogy a munkaerőköltségeket a lehető legalacsonyabban tartsa.

4.3.4.   Termelési költség

| (138) | A figyelembe vett időszakban a termelési költség 10 %-kal csökkent.

  11.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési költség (EUR/tonna) | 3 578 | 3 583 | 3 514 | 3 230 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 100 | 98 | 90 |

(138)

A figyelembe vett időszakban a termelési költség 10 %-kal csökkent.

11.   táblázat

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Termelési költség (EUR/tonna)

3 578

3 583

3 514

3 230

Index (2008 = 100)

100

100

98

90

5.   A kárra vonatkozó következtetések

| (139) | A vizsgálat kimutatta, hogy a kármutatók – mint például a termelési volumen, a kapacitás, a független vevők részére történt értékesítés és a foglalkoztatás – a figyelembe vett időszakban romlottak. |
| --- | --- |

(139)

A vizsgálat kimutatta, hogy a kármutatók – mint például a termelési volumen, a kapacitás, a független vevők részére történt értékesítés és a foglalkoztatás – a figyelembe vett időszakban romlottak.

| (140) | Ezenkívül az uniós gyártók pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatók – mint például a nyereségesség, a befektetések és a befektetések megtérülése – a figyelembe vett időszakban negatív irányban fejlődött. |
| --- | --- |

(140)

Ezenkívül az uniós gyártók pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatók – mint például a nyereségesség, a befektetések és a befektetések megtérülése – a figyelembe vett időszakban negatív irányban fejlődött.

| (141) | Összességében az ágazat nyereségessége egyszer sem ért el kielégítő szintet a figyelembe vett időszakban, sőt még romlott is. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak folyamatos csökkenése azt eredményezte, hogy egy bizonyos ponton a gazdasági ágazat szinte semmilyen nyereséget sem tudott elérni. |
| --- | --- |

(141)

Összességében az ágazat nyereségessége egyszer sem ért el kielégítő szintet a figyelembe vett időszakban, sőt még romlott is. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak folyamatos csökkenése azt eredményezte, hogy egy bizonyos ponton a gazdasági ágazat szinte semmilyen nyereséget sem tudott elérni.

| (142) | Bár a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelékenysége növekedett, ez elsősorban azoknak a jelentős erőfeszítéseknek köszönhető, amelyeket az ágazat a nagyarányú dömpingelt kínai behozatallal szembeni verseny érdekében kifejtett. |
| --- | --- |

(142)

Bár a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelékenysége növekedett, ez elsősorban azoknak a jelentős erőfeszítéseknek köszönhető, amelyeket az ágazat a nagyarányú dömpingelt kínai behozatallal szembeni verseny érdekében kifejtett.

| (143) | A fentiekre tekintettel ideiglenesen megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kárt szenvedett el. |
| --- | --- |

(143)

A fentiekre tekintettel ideiglenesen megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kárt szenvedett el.

E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   Bevezetés

| (144) | Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentősnek minősíthető. Azokat a dömpingelt behozataltól eltérő ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen tényezők által okozott esetleges károkat ne tulajdonítsák dömpingelt behozatalnak. |
| --- | --- |

(144)

Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentősnek minősíthető. Azokat a dömpingelt behozataltól eltérő ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen tényezők által okozott esetleges károkat ne tulajdonítsák dömpingelt behozatalnak.

2.   A dömpingelt behozatal hatása

| (145) | A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós fogyasztás 12 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ugyanakkor, miközben a Kínából származó dömpingelt behozatal mennyisége hozzávetőleg 9 %-kal csökkent, piaci részesedése nőtt. Ezenfelül a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 20 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig a 2008. évi 23 %-ról 20,9 %-ra esett vissza. |
| --- | --- |

(145)

A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós fogyasztás 12 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ugyanakkor, miközben a Kínából származó dömpingelt behozatal mennyisége hozzávetőleg 9 %-kal csökkent, piaci részesedése nőtt. Ezenfelül a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 20 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig a 2008. évi 23 %-ról 20,9 %-ra esett vissza.

| (146) | A 2009-től a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakban az uniós fogyasztás nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csökkent, ellentétben a Kínából származó dömpingelt behozatal növekedésével, amelynek piaci részesedése ugyanebben az időszakban jelentősen nőtt. |
| --- | --- |

(146)

A 2009-től a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakban az uniós fogyasztás nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csökkent, ellentétben a Kínából származó dömpingelt behozatal növekedésével, amelynek piaci részesedése ugyanebben az időszakban jelentősen nőtt.

| (147) | A Kínából származó dömpingelt behozatal árai a figyelembe vett időszakban nőttek. Habár a figyelembe vett időszakban a Kínából származó behozatal átlagos importára 18 %-kal nőtt, ezek az árak – különösen a vizsgálati időszakban – mégis következetesen jelentősen alacsonyabbak maradtak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainál, nyomást gyakorolva ezáltal az uniós piaci árakra. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak az uniós piacon bekövetkezett csökkenése és az ágazat nyereségessége a Kínából származó dömpingelt behozatal miatt az uniós piacon kialakult árleszorításnak tulajdonítható. Az uniós gazdasági ágazat termelésiköltség- és foglalkoztatási szintjének esése mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat válaszként milyen erőfeszítéseket tett az ilyen jellegű behozatalra. |
| --- | --- |

(147)

A Kínából származó dömpingelt behozatal árai a figyelembe vett időszakban nőttek. Habár a figyelembe vett időszakban a Kínából származó behozatal átlagos importára 18 %-kal nőtt, ezek az árak – különösen a vizsgálati időszakban – mégis következetesen jelentősen alacsonyabbak maradtak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainál, nyomást gyakorolva ezáltal az uniós piaci árakra. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak az uniós piacon bekövetkezett csökkenése és az ágazat nyereségessége a Kínából származó dömpingelt behozatal miatt az uniós piacon kialakult árleszorításnak tulajdonítható. Az uniós gazdasági ágazat termelésiköltség- és foglalkoztatási szintjének esése mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat válaszként milyen erőfeszítéseket tett az ilyen jellegű behozatalra.

| (148) | A fentiek alapján megállapítható, hogy a kínai behozatal jelenléte és a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainál folyamatosan alacsonyabb árú dömpingelt behozatal piaci részesedésének növekedése meghatározó szerepet játszott abban, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett, ami különösen annak rossz pénzügyi helyzetében és a legtöbb kármutató romlásában mutatkozik meg. |
| --- | --- |

(148)

A fentiek alapján megállapítható, hogy a kínai behozatal jelenléte és a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainál folyamatosan alacsonyabb árú dömpingelt behozatal piaci részesedésének növekedése meghatározó szerepet játszott abban, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett, ami különösen annak rossz pénzügyi helyzetében és a legtöbb kármutató romlásában mutatkozik meg.

3.   Az egyéb tényezők hatása

| (149) | Az okozati összefüggés tekintetében a következő egyéb tényezőket vizsgálták: az uniós piaci kereslet alakulása és szegmentációja, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a vizsgálat alatt álló terméknek más országokból származó behozatala, az uniós piacon tapasztalt versenyellenes gyakorlatok, a gyártási módszerek különbségei és a használtcikkpiac. Egyéb tényezők vizsgálatára is sor került. |
| --- | --- |

(149)

Az okozati összefüggés tekintetében a következő egyéb tényezőket vizsgálták: az uniós piaci kereslet alakulása és szegmentációja, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a vizsgálat alatt álló terméknek más országokból származó behozatala, az uniós piacon tapasztalt versenyellenes gyakorlatok, a gyártási módszerek különbségei és a használtcikkpiac. Egyéb tényezők vizsgálatára is sor került.

3.1.   Az érintett országtól eltérő harmadik országokból származó behozatal

| (150) | Az egyéb harmadik országokból származó behozatal figyelembe vett időszak alatti mennyiségét az alábbi táblázat mutatja. A mennyiségi és ártendenciák az Eurostat adatain alapulnak.

  12.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az összes egyéb harmadik országból származó import mennyisége (tonna) | 100 971 | 81 464 | 81 602 | 88 706 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 81 | 81 | 88 |
| Piaci részesedés | 12,2 % | 11,8 % | 10,9 % | 12,2 % |
| Átlagos behozatali ár (EUR/tonna) | 2 378 | 2 354 | 2 591 | 2 522 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 99 | 109 | 106 |
| A Törökországból származó behozatal mennyisége (tonna) | 36 952 | 33 275 | 32 887 | 40 553 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 90 | 89 | 110 |
| Piaci részesedés | 4,5 % | 4,8 % | 4,4 % | 5,6 % |
| Átlagos behozatali ár (EUR/tonna) | 2 027 | 2 014 | 2 171 | 2 058 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 99 | 107 | 102 |

(150)

Az egyéb harmadik országokból származó behozatal figyelembe vett időszak alatti mennyiségét az alábbi táblázat mutatja. A mennyiségi és ártendenciák az Eurostat adatain alapulnak.

12.   táblázat

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Az összes egyéb harmadik országból származó import mennyisége (tonna)

100 971

81 464

81 602

88 706

Index (2008 = 100)

100

81

81

88

Piaci részesedés

12,2 %

11,8 %

10,9 %

12,2 %

Átlagos behozatali ár (EUR/tonna)

2 378

2 354

2 591

2 522

Index (2008 = 100)

100

99

109

106

A Törökországból származó behozatal mennyisége (tonna)

36 952

33 275

32 887

40 553

Index (2008 = 100)

100

90

89

110

Piaci részesedés

4,5 %

4,8 %

4,4 %

5,6 %

Átlagos behozatali ár (EUR/tonna)

2 027

2 014

2 171

2 058

Index (2008 = 100)

100

99

107

102

| (151) | A harmadik országokból származó behozatal a figyelembe vett időszakban 12 %-kal csökkent, miközben ezen importok piaci részesedése meglehetősen stabil maradt. |
| --- | --- |

(151)

A harmadik országokból származó behozatal a figyelembe vett időszakban 12 %-kal csökkent, miközben ezen importok piaci részesedése meglehetősen stabil maradt.

| (152) | Megállapíthatjuk, hogy a figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból származó behozatal átlagos árai 6 %-kal csökkentek, és folyamatosan magasabbak maradtak, mint a kínai exportértékesítés értékesítési árai (68 %-kal a vizsgálati időszak során). |
| --- | --- |

(152)

Megállapíthatjuk, hogy a figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból származó behozatal átlagos árai 6 %-kal csökkentek, és folyamatosan magasabbak maradtak, mint a kínai exportértékesítés értékesítési árai (68 %-kal a vizsgálati időszak során).

| (153) | A CCCLA megjegyezte, hogy 2010 és 2011 között a Törökországból származó behozatal 8 %-kal nőtt, a Törökországból származó behozatal árai azonban csak mintegy 20 %-kal voltak magasabbak a Kínából származó behozatal árainál. |
| --- | --- |

(153)

A CCCLA megjegyezte, hogy 2010 és 2011 között a Törökországból származó behozatal 8 %-kal nőtt, a Törökországból származó behozatal árai azonban csak mintegy 20 %-kal voltak magasabbak a Kínából származó behozatal árainál.

| (154) | Erre az állításra tekintettel megjegyzendő, hogy ha összehasonlítjuk a figyelembe vett időszak elején és végén tapasztalt helyzetet, a Törökországból származó behozatal mennyisége 10 %-kal vagy 1,1 százalékponttal nőtt, az átlagárak azonban következetesen jelentősen magasabbak maradtak (37 %-tól 60 %-ig), mint a kínai importárak. Ezenfelül 5,6 %-os piaci részesedésnél magasabb részesedést soha nem értek el. Így nehéz arra a következtetésre jutni, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár a török importból ered. |
| --- | --- |

(154)

Erre az állításra tekintettel megjegyzendő, hogy ha összehasonlítjuk a figyelembe vett időszak elején és végén tapasztalt helyzetet, a Törökországból származó behozatal mennyisége 10 %-kal vagy 1,1 százalékponttal nőtt, az átlagárak azonban következetesen jelentősen magasabbak maradtak (37 %-tól 60 %-ig), mint a kínai importárak. Ezenfelül 5,6 %-os piaci részesedésnél magasabb részesedést soha nem értek el. Így nehéz arra a következtetésre jutni, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár a török importból ered.

| (155) | A fenti okok miatt megállapítható, hogy az egyéb harmadik országokból származó import nem gyakorol jelentős hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(155)

A fenti okok miatt megállapítható, hogy az egyéb harmadik országokból származó import nem gyakorol jelentős hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

3.2.   Piaci szegmensek

| (156) | Egy németországi importőrszövetség és annak néhány tagja azt javasolta, hogy a végső fogyasztói árak, a termékek minősége és az értékesítési csatornák alapján a vizsgált kerámiatermékek piacát legalább a következő három szegmensre osszák fel: felsőkategóriás (magas minőség, magas árak), középső/alsókategóriás (közepes/alacsony minőség, közepes/alacsony árak) és különleges termékek (mint például dekorációs cikkek, ajándéktárgyak, edények és szállodai porcelán). Az uniós termelés legnagyobb részét állítólag a felsőkategóriás és/vagy a különleges termékek piacán adnák el, míg a kínai behozatalt túlnyomórészt az olcsó piaci szegmensben értékesítik. Az uniós gazdasági ágazat elsősorban a bolti értékesítést részesíti előnyben azon helyekkel szemben, ahol az átlagos vásárlók vásárolnak. A kínai behozatal ezért közvetlenül nem versenyezne az uniós termeléssel. |
| --- | --- |

(156)

Egy németországi importőrszövetség és annak néhány tagja azt javasolta, hogy a végső fogyasztói árak, a termékek minősége és az értékesítési csatornák alapján a vizsgált kerámiatermékek piacát legalább a következő három szegmensre osszák fel: felsőkategóriás (magas minőség, magas árak), középső/alsókategóriás (közepes/alacsony minőség, közepes/alacsony árak) és különleges termékek (mint például dekorációs cikkek, ajándéktárgyak, edények és szállodai porcelán). Az uniós termelés legnagyobb részét állítólag a felsőkategóriás és/vagy a különleges termékek piacán adnák el, míg a kínai behozatalt túlnyomórészt az olcsó piaci szegmensben értékesítik. Az uniós gazdasági ágazat elsősorban a bolti értékesítést részesíti előnyben azon helyekkel szemben, ahol az átlagos vásárlók vásárolnak. A kínai behozatal ezért közvetlenül nem versenyezne az uniós termeléssel.

| (157) | A vizsgálat azonban nem erősítette meg az állításokat. Először is meg kell jegyezni, hogy a hasonló termék nem fedi le az e felek által említett bizonyos cikkeket, mint például a tisztán dekorációs cikkeket (lásd a (51) és (52) preambulumbekezdést). Másodszor, a vizsgálat kimutatta, hogy jelenleg az uniós termelést – a kínai importhoz hasonlóan – minden piacon értékesítik. Valójában a kínai import jelentős része az úgynevezett felsőkategóriás vagy különleges termékek szegmensbe esne. Egy brit importőr azt állította, hogy felsőkategóriás termékeket importál Kínából; európai uniós vállalatok egy kínai termelési érdekeltséggel rendelkező csoportja pedig szintén arról számolt be, hogy Kínából származó kőáruit igen magas áron értékesíti az uniós piacon. |
| --- | --- |

(157)

A vizsgálat azonban nem erősítette meg az állításokat. Először is meg kell jegyezni, hogy a hasonló termék nem fedi le az e felek által említett bizonyos cikkeket, mint például a tisztán dekorációs cikkeket (lásd a (51) és (52) preambulumbekezdést). Másodszor, a vizsgálat kimutatta, hogy jelenleg az uniós termelést – a kínai importhoz hasonlóan – minden piacon értékesítik. Valójában a kínai import jelentős része az úgynevezett felsőkategóriás vagy különleges termékek szegmensbe esne. Egy brit importőr azt állította, hogy felsőkategóriás termékeket importál Kínából; európai uniós vállalatok egy kínai termelési érdekeltséggel rendelkező csoportja pedig szintén arról számolt be, hogy Kínából származó kőáruit igen magas áron értékesíti az uniós piacon.

| (158) | Végezetül hivatkozunk a fenti B.1.2. szakaszra, amelyben megállapítást nyert, hogy az érintett termék és a hasonló termék minden típusát egy terméket képezőnek tekintették. Így az elemzést az érintett termék és a hasonló termékek szintjén kell elvégezni. Ezért az egyes szegmensekre vonatkozó állításokat nem lehet fenntartani. |
| --- | --- |

(158)

Végezetül hivatkozunk a fenti B.1.2. szakaszra, amelyben megállapítást nyert, hogy az érintett termék és a hasonló termék minden típusát egy terméket képezőnek tekintették. Így az elemzést az érintett termék és a hasonló termékek szintjén kell elvégezni. Ezért az egyes szegmensekre vonatkozó állításokat nem lehet fenntartani.

3.3.   Fogyasztás és kereslet

| (159) | Egy európai importőr- és kiskereskedői szövetség, valamint a CCCLA az uniós kereslet csökkenésére mutatott rá. Egy, a mintában nem szereplő importőr azt állította, hogy a porcelán iránti kereslet – különösen a kiegészítő és a járulékos választék terén, valamint a magánszektorban – jelentősen visszaesett, és a fennmaradó kereslet rendkívül sokszínű. Hasonlóképpen több fél állította, hogy a változó divat miatt napjainkban a fogyasztók megfizethető asztali és konyhai kerámiaárut keresnek. Egy nagykereskedő szerint a csúcskategóriás piac szűkül, és az elkövetkező években is szűkülni fog. |
| --- | --- |

(159)

Egy európai importőr- és kiskereskedői szövetség, valamint a CCCLA az uniós kereslet csökkenésére mutatott rá. Egy, a mintában nem szereplő importőr azt állította, hogy a porcelán iránti kereslet – különösen a kiegészítő és a járulékos választék terén, valamint a magánszektorban – jelentősen visszaesett, és a fennmaradó kereslet rendkívül sokszínű. Hasonlóképpen több fél állította, hogy a változó divat miatt napjainkban a fogyasztók megfizethető asztali és konyhai kerámiaárut keresnek. Egy nagykereskedő szerint a csúcskategóriás piac szűkül, és az elkövetkező években is szűkülni fog.

| (160) | A fent említett európai importőr- és kiskereskedői szövetség szerint a kereslet csökkenése magyarázná az uniós gyártók értékesítésének és termelésének visszaesését a vizsgált időszakban. |
| --- | --- |

(160)

A fent említett európai importőr- és kiskereskedői szövetség szerint a kereslet csökkenése magyarázná az uniós gyártók értékesítésének és termelésének visszaesését a vizsgált időszakban.

| (161) | A CCCLA megállapította, hogy a panasz az Unión belüli fogyasztási szint lényeges ingadozását mutatta ki a figyelembe vett időszakban, az általános makrogazdasági körülményekkel összhangban. A CCCLA szerint a figyelembe vett időszakban a kártényezők az uniós és más piacok keresletingadozásával párhuzamosan alakultak, az uniós gyártók értékesítései és a kínai import pedig egyaránt követte a kereslet változásait. |
| --- | --- |

(161)

A CCCLA megállapította, hogy a panasz az Unión belüli fogyasztási szint lényeges ingadozását mutatta ki a figyelembe vett időszakban, az általános makrogazdasági körülményekkel összhangban. A CCCLA szerint a figyelembe vett időszakban a kártényezők az uniós és más piacok keresletingadozásával párhuzamosan alakultak, az uniós gyártók értékesítései és a kínai import pedig egyaránt követte a kereslet változásait.

| (162) | Egy németországi importőrszövetség és annak néhány tagja azt állította, hogy az Európai Unió 2004-es bővítése és az erre a termékre vonatkozó importkvóta 2005. január 1-jei eltörlése utáni kínai importadatok szerint az uniós piacon 2002 és 2005 között jelentős kereslet mutatkozott az olcsóbb asztali áruk iránt, amelyet 2005 és 2010 között csökkenés követett. Az uniós gyártók állítólag nem hajlandók és/vagy nem tudják kielégíteni ezt a keresletet. |
| --- | --- |

(162)

Egy németországi importőrszövetség és annak néhány tagja azt állította, hogy az Európai Unió 2004-es bővítése és az erre a termékre vonatkozó importkvóta 2005. január 1-jei eltörlése utáni kínai importadatok szerint az uniós piacon 2002 és 2005 között jelentős kereslet mutatkozott az olcsóbb asztali áruk iránt, amelyet 2005 és 2010 között csökkenés követett. Az uniós gyártók állítólag nem hajlandók és/vagy nem tudják kielégíteni ezt a keresletet.

| (163) | Ezeket az állításokat illetően először is hivatkozunk a fenti B.1.2. szakaszra, amelyben megállapítást nyert, hogy az érintett termék és a hasonló termék minden típusát egy terméket képezőnek tekintették. Az egyes termékkörökre vonatkozó állítások ezért nem fogadhatóak el, és az elemzést az érintett termék és a hasonló termék szintjén kell elvégezni. |
| --- | --- |

(163)

Ezeket az állításokat illetően először is hivatkozunk a fenti B.1.2. szakaszra, amelyben megállapítást nyert, hogy az érintett termék és a hasonló termék minden típusát egy terméket képezőnek tekintették. Az egyes termékkörökre vonatkozó állítások ezért nem fogadhatóak el, és az elemzést az érintett termék és a hasonló termék szintjén kell elvégezni.

| (164) | Másodszor, annak az állításnak, amely szerint a kártényezők az egyéb exportpiacok keresletingadozásával párhuzamosan alakultak, ellentmond az a tény, hogy a mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye a figyelembe vett időszak során pozitív tendenciát mutatott. |
| --- | --- |

(164)

Másodszor, annak az állításnak, amely szerint a kártényezők az egyéb exportpiacok keresletingadozásával párhuzamosan alakultak, ellentmond az a tény, hogy a mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye a figyelembe vett időszak során pozitív tendenciát mutatott.

| (165) | Harmadszor, amint az a fenti, D.2. szakaszban megállapítást nyert, a fogyasztás a figyelembe vett időszak során csökkent. Semmi sem bizonyította, hogy az uniós gyártók nem hajlandók és/vagy nem tudják kielégíteni az uniós piacon az olcsóbb asztali áruk iránti jelentős keresletet. Épp ellenkezőleg, a vizsgálat rámutatott, hogy a figyelembe vett időszak egészében az uniós gyártók különböző típusú keresletet – beleértve az olcsóbb asztali áruk iránti keresletet is – elégítettek ki. Noha a figyelembe vett időszak során tapasztalható volt az uniós fogyasztási szint ingadozása, ami bizonyos mértékig hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményéhez, összességében azonban nem állítható, hogy olyan hatást gyakorolt volna, amely megszüntetné az okozati kapcsolatot a dömpingelt behozatal és a gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett kárhelyzet között. |
| --- | --- |

(165)

Harmadszor, amint az a fenti, D.2. szakaszban megállapítást nyert, a fogyasztás a figyelembe vett időszak során csökkent. Semmi sem bizonyította, hogy az uniós gyártók nem hajlandók és/vagy nem tudják kielégíteni az uniós piacon az olcsóbb asztali áruk iránti jelentős keresletet. Épp ellenkezőleg, a vizsgálat rámutatott, hogy a figyelembe vett időszak egészében az uniós gyártók különböző típusú keresletet – beleértve az olcsóbb asztali áruk iránti keresletet is – elégítettek ki. Noha a figyelembe vett időszak során tapasztalható volt az uniós fogyasztási szint ingadozása, ami bizonyos mértékig hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményéhez, összességében azonban nem állítható, hogy olyan hatást gyakorolt volna, amely megszüntetné az okozati kapcsolatot a dömpingelt behozatal és a gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett kárhelyzet között.

| (166) | Az állításokat ezért elutasították. |
| --- | --- |

(166)

Az állításokat ezért elutasították.

3.4.   Az uniós gazdasági ágazat exportja

| (167) | Az Eurostat (exportvolumenre vonatkozó) és a mintában szereplő uniós gyártók (átlagos exportárra vonatkozó) adatai szerint az uniós gazdasági ágazat exportja a figyelembe vett időszak során az alábbiak szerint alakult:

  13.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportmennyiség (tonna) | 90 968 | 73 502 | 83 091 | 88 105 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 81 | 91 | 97 |
| Átlagos exportár (EUR/tonna) | 3 136 | 2 983 | 3 462 | 3 125 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 95 | 110 | 100 |

(167)

Az Eurostat (exportvolumenre vonatkozó) és a mintában szereplő uniós gyártók (átlagos exportárra vonatkozó) adatai szerint az uniós gazdasági ágazat exportja a figyelembe vett időszak során az alábbiak szerint alakult:

13.   táblázat

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Exportmennyiség (tonna)

90 968

73 502

83 091

88 105

Index (2008 = 100)

100

81

91

97

Átlagos exportár (EUR/tonna)

3 136

2 983

3 462

3 125

Index (2008 = 100)

100

95

110

100

| (168) | A panaszban a CCCLA megállapította, hogy az uniós gyártók exportja 2009 és 2011 között jelentősen nőtt. Ez a fél arról számolt be, hogy a kártényezők negatívan alakultak, ha az uniós gyártók exportteljesítménye csökkent. Ezért a kárt az uniós gazdasági ágazat exportértékesítéseinek kedvezőtlen alakulása okozta volna. |
| --- | --- |

(168)

A panaszban a CCCLA megállapította, hogy az uniós gyártók exportja 2009 és 2011 között jelentősen nőtt. Ez a fél arról számolt be, hogy a kártényezők negatívan alakultak, ha az uniós gyártók exportteljesítménye csökkent. Ezért a kárt az uniós gazdasági ágazat exportértékesítéseinek kedvezőtlen alakulása okozta volna.

| (169) | Ezzel összefüggésben először is meg kell jegyezni, hogy a kárelemzés az uniós gazdasági ágazat uniós piacon jellemző helyzetére összpontosít. Az exportteljesítmény változása, adott esetben, ezért semmilyen hatást sem gyakorol a legtöbb fent elemzett mutatóra, mint például az értékesítési mennyiségekre, a piaci részesedésre és az árakra. Másodszor, az uniós gazdasági ágazat exportját az uniós piacon – azaz ahol a kárt elszenvedik – történő értékesítés csökkenésének kompenzálásaként lehet értékelni. Harmadszor, amint azt a fenti táblázat mutatja, az Unióból származó export összessége 3 %-kal csökkent. Végezetül, a mintában szereplő együttműködő gyártók exportárai a figyelembe vett időszak során stabilak maradtak. |
| --- | --- |

(169)

Ezzel összefüggésben először is meg kell jegyezni, hogy a kárelemzés az uniós gazdasági ágazat uniós piacon jellemző helyzetére összpontosít. Az exportteljesítmény változása, adott esetben, ezért semmilyen hatást sem gyakorol a legtöbb fent elemzett mutatóra, mint például az értékesítési mennyiségekre, a piaci részesedésre és az árakra. Másodszor, az uniós gazdasági ágazat exportját az uniós piacon – azaz ahol a kárt elszenvedik – történő értékesítés csökkenésének kompenzálásaként lehet értékelni. Harmadszor, amint azt a fenti táblázat mutatja, az Unióból származó export összessége 3 %-kal csökkent. Végezetül, a mintában szereplő együttműködő gyártók exportárai a figyelembe vett időszak során stabilak maradtak.

| (170) | Az állítást ezért elutasítottuk, és megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem okozott jelentős kárt. |
| --- | --- |

(170)

Az állítást ezért elutasítottuk, és megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem okozott jelentős kárt.

3.5.   Az importkvóták eltörlése

| (171) | 2005. január 1-jéig azokban a tagállamokban, amelyek abban az időben az Unió tagjai voltak, a Kínából származó, a (56) preambulumbekezdésben említett KN-kód alá tartozó termékekre mennyiségi kvóta volt érvényben, amely 2000-ben összesen 84 473 tonnát tett ki, és amelyet 2004-ben fokozatosan 147 744 tonnára emeltek. A rendelkezésre álló statisztikai adatok azt mutatják, hogy 2004-ben az érintett termék azon 27 ország általi behozatala, amelyek jelenleg az Európai Unió tagállamai, 173 809 tonna volt. Egy évvel később, a kvóta eltörlése után, ez az import 530 294 tonnára emelkedett. A kínai import azóta egyszer sem volt évi 449 000 tonnánál kevesebb. |
| --- | --- |

(171)

2005. január 1-jéig azokban a tagállamokban, amelyek abban az időben az Unió tagjai voltak, a Kínából származó, a (56) preambulumbekezdésben említett KN-kód alá tartozó termékekre mennyiségi kvóta volt érvényben, amely 2000-ben összesen 84 473 tonnát tett ki, és amelyet 2004-ben fokozatosan 147 744 tonnára emeltek. A rendelkezésre álló statisztikai adatok azt mutatják, hogy 2004-ben az érintett termék azon 27 ország általi behozatala, amelyek jelenleg az Európai Unió tagállamai, 173 809 tonna volt. Egy évvel később, a kvóta eltörlése után, ez az import 530 294 tonnára emelkedett. A kínai import azóta egyszer sem volt évi 449 000 tonnánál kevesebb.

| (172) | Az importkvótáknak a figyelembe vett időszakban megfigyelt kár előidézésében betöltött szerepe tekintetében először is meg kell jegyezni, hogy – tekintettel arra, hogy a kvótákat fokozatosan növelték, és a figyelembe vett időszak kezdete előtt 3 évvel, illetve a vizsgálati időszak kezdete előtt 6 évvel megszüntették – az uniós piacon 2002-től már jelentős szerkezetátalakítás történt a megváltozott piaci körülményekhez való alkalmazkodás érdekében. Ezt a panaszos által benyújtott, az európai asztalikerámiaáru-gyártók üzemeinek bezárásaira és fizetésképtelenségére vonatkozó információk is megerősítik. Ennek eredményeképp az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak kezdetére racionalizált és jól teljesítő ágazattá alakult. |
| --- | --- |

(172)

Az importkvótáknak a figyelembe vett időszakban megfigyelt kár előidézésében betöltött szerepe tekintetében először is meg kell jegyezni, hogy – tekintettel arra, hogy a kvótákat fokozatosan növelték, és a figyelembe vett időszak kezdete előtt 3 évvel, illetve a vizsgálati időszak kezdete előtt 6 évvel megszüntették – az uniós piacon 2002-től már jelentős szerkezetátalakítás történt a megváltozott piaci körülményekhez való alkalmazkodás érdekében. Ezt a panaszos által benyújtott, az európai asztalikerámiaáru-gyártók üzemeinek bezárásaira és fizetésképtelenségére vonatkozó információk is megerősítik. Ennek eredményeképp az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak kezdetére racionalizált és jól teljesítő ágazattá alakult.

| (173) | Következésképpen azt is lehetne mondani, hogy az érintett termékre vonatkozó importkvóta 2005-ben történt megszüntetésének hatásai a figyelembe vett időszak előtt negatívan érintették az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Még ha így is lenne, akkor is a dömpingelt behozatal okozta a kárt a vizsgálati időszakban. Az importkvóta 2005-től történő eltörlése ezért nem szünteti meg az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és a gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszak és a vizsgálati időszak alatt elszenvedett kárhelyzet között. |
| --- | --- |

(173)

Következésképpen azt is lehetne mondani, hogy az érintett termékre vonatkozó importkvóta 2005-ben történt megszüntetésének hatásai a figyelembe vett időszak előtt negatívan érintették az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Még ha így is lenne, akkor is a dömpingelt behozatal okozta a kárt a vizsgálati időszakban. Az importkvóta 2005-től történő eltörlése ezért nem szünteti meg az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és a gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszak és a vizsgálati időszak alatt elszenvedett kárhelyzet között.

3.6.   Versenyellenes gyakorlatok az uniós piacon

| (174) | Számos fél állította, hogy a kárt az uniós piac versenyellenes gyakorlatai okozzák, és azt is kijelentette, hogy a dömpingellenes eljárást azért indították, hogy az illegális kartellek visszanyerhessék a pénzbírságokból eredő veszteségeket. A CCCLA megállapította, hogy az összejátszó gyakorlatok megléte az uniós piacon mind a panaszban szereplő, mind a vizsgálat során gyűjtött a káradatokat (nevezetesen az értékesítési árakat, az értékesítési mennyiségeket, a piaci részesedést és a nyereségeket) megbízhatatlanná teheti, mivel azok nem a piac rendes működését tükrözik. |
| --- | --- |

(174)

Számos fél állította, hogy a kárt az uniós piac versenyellenes gyakorlatai okozzák, és azt is kijelentette, hogy a dömpingellenes eljárást azért indították, hogy az illegális kartellek visszanyerhessék a pénzbírságokból eredő veszteségeket. A CCCLA megállapította, hogy az összejátszó gyakorlatok megléte az uniós piacon mind a panaszban szereplő, mind a vizsgálat során gyűjtött a káradatokat (nevezetesen az értékesítési árakat, az értékesítési mennyiségeket, a piaci részesedést és a nyereségeket) megbízhatatlanná teheti, mivel azok nem a piac rendes működését tükrözik.

| (175) | Egyfelől ki kell emelni, hogy 2010-ben a Bizottság tizenhét, fürdőszobai szerelvényekkel és felszerelésekkel foglalkozó vállalkozásra szabott ki pénzbírságot hat tagállamra – Németországra, Ausztriára, Olaszországra, Franciaországra, a Belga Királyságra (Belgium) és a Holland Királyságra (Hollandia) – kiterjedő, árrögzítő kartellben történt részvételükért az 1992 és 2004 közötti időszakban. (8) A szóban forgó gyakorlatokra a figyelembe vett időszak előtt került sor, és más termékeket érintettek. Ezenfelül az egyetlen érintett vállalkozás, amely a figyelembe vett időszakban az asztali és konyhai kerámiaáru-ágazatában is tevékenykedett, a pénzbírság megsemmisítése iránti keresetet nyújtott be az Európai Unió Törvényszékéhez. A kereset elbírálása folyamatban van. Másfelől a német hatóságok 2011 februárjában kartellvizsgálatot indítottak néhány német asztaliáru-gyártónál. A német hatóságok még nem hozták nyilvánosságra a vizsgálat eredményeit, így erre vonatkozó következtetést jelenleg nem lehet levonni. Ezenfelül az a vizsgálat csak egy tagállamot érint, míg az uniós gazdasági ágazat meglehetősen széles körű. Az állításokat ezért elutasították. |
| --- | --- |

(175)

Egyfelől ki kell emelni, hogy 2010-ben a Bizottság tizenhét, fürdőszobai szerelvényekkel és felszerelésekkel foglalkozó vállalkozásra szabott ki pénzbírságot hat tagállamra – Németországra, Ausztriára, Olaszországra, Franciaországra, a Belga Királyságra (Belgium) és a Holland Királyságra (Hollandia) – kiterjedő, árrögzítő kartellben történt részvételükért az 1992 és 2004 közötti időszakban. (8) A szóban forgó gyakorlatokra a figyelembe vett időszak előtt került sor, és más termékeket érintettek. Ezenfelül az egyetlen érintett vállalkozás, amely a figyelembe vett időszakban az asztali és konyhai kerámiaáru-ágazatában is tevékenykedett, a pénzbírság megsemmisítése iránti keresetet nyújtott be az Európai Unió Törvényszékéhez. A kereset elbírálása folyamatban van. Másfelől a német hatóságok 2011 februárjában kartellvizsgálatot indítottak néhány német asztaliáru-gyártónál. A német hatóságok még nem hozták nyilvánosságra a vizsgálat eredményeit, így erre vonatkozó következtetést jelenleg nem lehet levonni. Ezenfelül az a vizsgálat csak egy tagállamot érint, míg az uniós gazdasági ágazat meglehetősen széles körű. Az állításokat ezért elutasították.

| (176) | Néhány fél azon kijelentésére vonatkozóan, hogy egyes uniós gyártók megváltoztatták tevékenységüket és Kínából származó termékek kereskedelmével is foglalkoznak, azt mondhatjuk, hogy ez olyan üzleti opció, amely nem minősíthető versenyellenesnek. |
| --- | --- |

(176)

Néhány fél azon kijelentésére vonatkozóan, hogy egyes uniós gyártók megváltoztatták tevékenységüket és Kínából származó termékek kereskedelmével is foglalkoznak, azt mondhatjuk, hogy ez olyan üzleti opció, amely nem minősíthető versenyellenesnek.

3.7.   Gyártási módszerek

| (177) | Egyes felek szerint az uniós gyártóknak a gyártási módszereket érintő választásai egyértelműen hozzájárultak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. E felek hangsúlyozzák, hogy az uniós gyártási módszerek a kínai módszerekhez képest sokkal kevésbé hatékonyak: az uniós gyártási módszerek teljesen automatizáltak, ami rövid távon magas átszerelési költségeket, drága formakészítést, költségesebb nyersanyagokat és – a kétszeres égetési eljárás miatt – magasabb energiaköltségeket eredményez. Ezenfelül, az uniós gyártóktól eltérően a kínai gyártók megrendelés alapján dolgoznak, raktározási költségeik alacsonyabbak, és teljes termelésüket osztályozás nélkül egy tételben, diszkontárakkal párosítva értékesítik. Az Unióban a mázba süllyedő díszítések esetén a matricatranszferek költsége is szinte kétszerese a kínainak. Másfelől egyes felek az uniós gyártási módszerek hatékonyságát emelték ki, például a hosszabb távok tekintetében. |
| --- | --- |

(177)

Egyes felek szerint az uniós gyártóknak a gyártási módszereket érintő választásai egyértelműen hozzájárultak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. E felek hangsúlyozzák, hogy az uniós gyártási módszerek a kínai módszerekhez képest sokkal kevésbé hatékonyak: az uniós gyártási módszerek teljesen automatizáltak, ami rövid távon magas átszerelési költségeket, drága formakészítést, költségesebb nyersanyagokat és – a kétszeres égetési eljárás miatt – magasabb energiaköltségeket eredményez. Ezenfelül, az uniós gyártóktól eltérően a kínai gyártók megrendelés alapján dolgoznak, raktározási költségeik alacsonyabbak, és teljes termelésüket osztályozás nélkül egy tételben, diszkontárakkal párosítva értékesítik. Az Unióban a mázba süllyedő díszítések esetén a matricatranszferek költsége is szinte kétszerese a kínainak. Másfelől egyes felek az uniós gyártási módszerek hatékonyságát emelték ki, például a hosszabb távok tekintetében.

| (178) | A vizsgálat világszerte jelentős technológiaátadást mutatott ki. A vizsgálat nem tudta megállapítani azt, hogy adott specifikus gyártási módszer és az üzleti siker között összefüggés lenne. Azt sem tudta megállapítani, hogy adott specifikus gyártási módszer választása elég jelentős volt ahhoz, hogy akkora hatást gyakoroljon, amely megszünteti az érintett országból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(178)

A vizsgálat világszerte jelentős technológiaátadást mutatott ki. A vizsgálat nem tudta megállapítani azt, hogy adott specifikus gyártási módszer és az üzleti siker között összefüggés lenne. Azt sem tudta megállapítani, hogy adott specifikus gyártási módszer választása elég jelentős volt ahhoz, hogy akkora hatást gyakoroljon, amely megszünteti az érintett országból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.

3.8.   Használtcikkpiacok

| (179) | Egy, a mintában nem szereplő importőr szerint a háztartások az elmúlt évtizedekben kisebbek lettek, és a használt cikkeken bolhapiacok, internetes árverések, valamint a használtcikkpiacok egyéb formái révén adnak túl. E fél esetében a használt asztali és konyhai áruk a jelenlegi kereslet jelentős részét képviselik, és közvetlenül versenyeznek az újonnan gyártott asztali és konyhai árukkal. A mintában nem szereplő importőr igazoló dokumentációt nyújtott be ismert német porcelángyártók több termékcsaládjának internetes árverési értékéről. |
| --- | --- |

(179)

Egy, a mintában nem szereplő importőr szerint a háztartások az elmúlt évtizedekben kisebbek lettek, és a használt cikkeken bolhapiacok, internetes árverések, valamint a használtcikkpiacok egyéb formái révén adnak túl. E fél esetében a használt asztali és konyhai áruk a jelenlegi kereslet jelentős részét képviselik, és közvetlenül versenyeznek az újonnan gyártott asztali és konyhai árukkal. A mintában nem szereplő importőr igazoló dokumentációt nyújtott be ismert német porcelángyártók több termékcsaládjának internetes árverési értékéről.

| (180) | Azonban semmi ésszerű alap nincs arra, hogy a mennyiségeket és az árakat három német vállalat rendkívül egyedi kollekciójának német nyelvű platformjáról más uniós országokra vagy más termékkörökre extrapoláljuk. Ezt a piacot ezért nem lehetett mennyiségileg meghatározni, és a vizsgálat nem tudta megállapítani azt, hogy a használtcikk-értékesítés elég jelentős volt ahhoz, hogy akkora hatást gyakoroljon, amely megszünteti az érintett országból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(180)

Azonban semmi ésszerű alap nincs arra, hogy a mennyiségeket és az árakat három német vállalat rendkívül egyedi kollekciójának német nyelvű platformjáról más uniós országokra vagy más termékkörökre extrapoláljuk. Ezt a piacot ezért nem lehetett mennyiségileg meghatározni, és a vizsgálat nem tudta megállapítani azt, hogy a használtcikk-értékesítés elég jelentős volt ahhoz, hogy akkora hatást gyakoroljon, amely megszünteti az érintett országból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.

3.9.   Gazdasági válság

| (181) | A CCCLA szerint az állítólagos kárt a pénzügyi válságnak, a gazdasági recessziónak és az államadósság-válságnak a fogyasztók költségvetésére gyakorolt hatása okozta. Mivel a panaszosok állítólag működési szinten nyereségesek voltak, a CCCLA úgy véli, hogy a veszteségek, amelyekről beszámoltak, pénzügyi spekulációnak (mint például a részvényeken vagy az államkötvényeken elért veszteség) és a pénzügyi válsághoz kapcsolódó nem üzemi ráfordításoknak tulajdoníthatók. |
| --- | --- |

(181)

A CCCLA szerint az állítólagos kárt a pénzügyi válságnak, a gazdasági recessziónak és az államadósság-válságnak a fogyasztók költségvetésére gyakorolt hatása okozta. Mivel a panaszosok állítólag működési szinten nyereségesek voltak, a CCCLA úgy véli, hogy a veszteségek, amelyekről beszámoltak, pénzügyi spekulációnak (mint például a részvényeken vagy az államkötvényeken elért veszteség) és a pénzügyi válsághoz kapcsolódó nem üzemi ráfordításoknak tulajdoníthatók.

| (182) | A fogyasztásnak a figyelembe vett időszak szakaszai alatt bekövetkezett csökkenésére magyarázatot adhat a gazdasági válság. Figyelemre méltó azonban, hogy a figyelembe vett időszakban tapasztalt csökkenő fogyasztással, valamint a 2009 és a vizsgálati időszak közötti időszakban tapasztalt növekvő fogyasztással jellemzett helyzetben az olcsó dömpingelt behozatal teljesítménye különbözik az uniós gazdasági ágazat teljesítményétől. |
| --- | --- |

(182)

A fogyasztásnak a figyelembe vett időszak szakaszai alatt bekövetkezett csökkenésére magyarázatot adhat a gazdasági válság. Figyelemre méltó azonban, hogy a figyelembe vett időszakban tapasztalt csökkenő fogyasztással, valamint a 2009 és a vizsgálati időszak közötti időszakban tapasztalt növekvő fogyasztással jellemzett helyzetben az olcsó dömpingelt behozatal teljesítménye különbözik az uniós gazdasági ágazat teljesítményétől.

| (183) | A vizsgálat egyértelműen kimutatja, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal felerősítette a gazdasági visszaesés hatásait. Az uniós gazdasági ágazat még az általános gazdasági fellendülés során sem volt képes arra, hogy helyreálljon és jelentős értékesítési mennyiségeket szerezzen vissza, továbbá a figyelembe vett időszak során jelentős piaci részesedést veszített, míg a kínai dömpingelt import nagyobb piaci részesedést szerzett. |
| --- | --- |

(183)

A vizsgálat egyértelműen kimutatja, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal felerősítette a gazdasági visszaesés hatásait. Az uniós gazdasági ágazat még az általános gazdasági fellendülés során sem volt képes arra, hogy helyreálljon és jelentős értékesítési mennyiségeket szerezzen vissza, továbbá a figyelembe vett időszak során jelentős piaci részesedést veszített, míg a kínai dömpingelt import nagyobb piaci részesedést szerzett.

| (184) | Ezért – még ha a gazdasági válság hozzá is járulhatott az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményéhez – összességében nem lehet azt állítani, hogy akkora hatást gyakorol, amely megszünteti dömpingelt behozatal és a gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett kárhelyzet közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(184)

Ezért – még ha a gazdasági válság hozzá is járulhatott az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményéhez – összességében nem lehet azt állítani, hogy akkora hatást gyakorol, amely megszünteti dömpingelt behozatal és a gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett kárhelyzet közötti okozati összefüggést.

3.10.   Egyéb tényezők

| (185) | Egy szövetség egyéb tényezőkre mutatott rá, amelyek véleménye szerint megszüntethetik az okozati összefüggést. Ez a fél az unión belüli versenyt (azon az alapon, hogy az árak az Unión belül jelentősen eltérőek), valamint az Unió egyre szigorúbb, így megnövekedett termelési költségeket okozó biztonsági és egészségügyi követelményeit említette. Az említett egyéb tényezők között szerepelt az egyes kínai gyártók által elkövetett hamisítás és az Unión kívüli számos piacon fennálló nem vámjellegű akadályok, melyek gátolhatják az uniós gyártók általi exportot. |
| --- | --- |

(185)

Egy szövetség egyéb tényezőkre mutatott rá, amelyek véleménye szerint megszüntethetik az okozati összefüggést. Ez a fél az unión belüli versenyt (azon az alapon, hogy az árak az Unión belül jelentősen eltérőek), valamint az Unió egyre szigorúbb, így megnövekedett termelési költségeket okozó biztonsági és egészségügyi követelményeit említette. Az említett egyéb tényezők között szerepelt az egyes kínai gyártók által elkövetett hamisítás és az Unión kívüli számos piacon fennálló nem vámjellegű akadályok, melyek gátolhatják az uniós gyártók általi exportot.

| (186) | Az Unión belüli versennyel való érvelés tekintetében a vizsgálat semmilyen összefüggést nem mutatott ki a kár, az uniós gyártók elhelyezkedése és az adott tagállamban jellemző árak között. Az Unió biztonsági és egészségügyi követelményeivel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy azok az Unióban gyártott és a behozott termékekre vonatkoznak, így valamennyi szereplő áraira hatást gyakorolnak. Tekintve, hogy a hamisításra vonatkozó állítást alátámasztó információt nem nyújtottak be, ezen állítás hatásait nem lehetett elemezni. Az az állítás, hogy az Unión kívüli számos piacon nem vámjellegű akadályok állnak fenn nem elfogadható: az ilyen akadályok gátolhatják ugyan az uniós gyártókat exportpotenciáljuk kiaknázásában, az uniós piacon – azaz ahol a kárt elszenvedik – tapasztalt csökkenő értékesítésre azonban nincsenek hatással. |
| --- | --- |

(186)

Az Unión belüli versennyel való érvelés tekintetében a vizsgálat semmilyen összefüggést nem mutatott ki a kár, az uniós gyártók elhelyezkedése és az adott tagállamban jellemző árak között. Az Unió biztonsági és egészségügyi követelményeivel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy azok az Unióban gyártott és a behozott termékekre vonatkoznak, így valamennyi szereplő áraira hatást gyakorolnak. Tekintve, hogy a hamisításra vonatkozó állítást alátámasztó információt nem nyújtottak be, ezen állítás hatásait nem lehetett elemezni. Az az állítás, hogy az Unión kívüli számos piacon nem vámjellegű akadályok állnak fenn nem elfogadható: az ilyen akadályok gátolhatják ugyan az uniós gyártókat exportpotenciáljuk kiaknázásában, az uniós piacon – azaz ahol a kárt elszenvedik – tapasztalt csökkenő értékesítésre azonban nincsenek hatással.

| (187) | A CCCLA egyéb tényezőkre, nevezetesen a szakképzett munkaerő uniós piacon fennálló hiányára és az ágazat önmagának okozott kárára mutatott rá azon az alapon, hogy néhány uniós gyártó importálja az érintett terméket. A rendelkezésre álló információk alapján azonban megállapítást nyert, hogy a teljes uniós gazdasági ágazat nehéz helyzetben volt, és az a tény, hogy az üzleti modellek száma bővült, nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak, sőt inkább az uniós piacon csökkenő eladások kompenzálásaként kellene értelmezni. A szakképzett munkaerő uniós asztali és konyhai kerámiaáru-ágazatban fennálló esetleges hiánya tekintetében az Unióban található egyetlen érdekelt fél sem tartotta magát érintettnek. |
| --- | --- |

(187)

A CCCLA egyéb tényezőkre, nevezetesen a szakképzett munkaerő uniós piacon fennálló hiányára és az ágazat önmagának okozott kárára mutatott rá azon az alapon, hogy néhány uniós gyártó importálja az érintett terméket. A rendelkezésre álló információk alapján azonban megállapítást nyert, hogy a teljes uniós gazdasági ágazat nehéz helyzetben volt, és az a tény, hogy az üzleti modellek száma bővült, nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak, sőt inkább az uniós piacon csökkenő eladások kompenzálásaként kellene értelmezni. A szakképzett munkaerő uniós asztali és konyhai kerámiaáru-ágazatban fennálló esetleges hiánya tekintetében az Unióban található egyetlen érdekelt fél sem tartotta magát érintettnek.

| (188) | Egy importőr a más típusú, például a műanyag, az alumínium, a melamin és az üveg asztali és konyhai áruk hatásának elemzésére hívta fel az intézményeket. A kérelem alátámasztására azonban semmilyen információt nem nyújtottak be. A vizsgálat ebben a kérdésben semmilyen megállapítást nem tudott tenni. |
| --- | --- |

(188)

Egy importőr a más típusú, például a műanyag, az alumínium, a melamin és az üveg asztali és konyhai áruk hatásának elemzésére hívta fel az intézményeket. A kérelem alátámasztására azonban semmilyen információt nem nyújtottak be. A vizsgálat ebben a kérdésben semmilyen megállapítást nem tudott tenni.

| (189) | Egyes felek az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak előtti helyzetével hozzák összefüggésbe. Ezzel kapcsolatban több importőr azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat hanyatlása már az 1975 és 2002 közötti időszakban elkezdődött. A Bizottság elemzése azonban nem tud ilyen messzire visszanyúlni, többek között az erre az időszakra vonatkozó megbízható adatok hiánya miatt. Ugyanez állapítható meg egy másik, jóval a figyelembe vett időszak előtt bekövetkezett eseményről, nevezetesen a német porcelánágazatnak nyújtott állami támogatásról is, amely egy a mintában nem szereplő importőr szerint azt bizonyítaná, hogy az uniós gazdasági ágazat nem növelte hatékonyságát (9). |
| --- | --- |

(189)

Egyes felek az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak előtti helyzetével hozzák összefüggésbe. Ezzel kapcsolatban több importőr azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat hanyatlása már az 1975 és 2002 közötti időszakban elkezdődött. A Bizottság elemzése azonban nem tud ilyen messzire visszanyúlni, többek között az erre az időszakra vonatkozó megbízható adatok hiánya miatt. Ugyanez állapítható meg egy másik, jóval a figyelembe vett időszak előtt bekövetkezett eseményről, nevezetesen a német porcelánágazatnak nyújtott állami támogatásról is, amely egy a mintában nem szereplő importőr szerint azt bizonyítaná, hogy az uniós gazdasági ágazat nem növelte hatékonyságát (9).

| (190) | Azon egyéb ismert tényezők vizsgálata – amelyek esetlegesen kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak – feltárta, hogy e tényezők nem szüntetik meg a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(190)

Azon egyéb ismert tényezők vizsgálata – amelyek esetlegesen kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak – feltárta, hogy e tényezők nem szüntetik meg a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést.

4.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (191) | A fenti elemzés alapján – amely megfelelően megkülönböztette és elválasztotta egymástól az összes ismert tényezőnek az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatásait és a dömpingelt behozatal káros hatásait – ideiglenesen megállapítást nyert, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(191)

A fenti elemzés alapján – amely megfelelően megkülönböztette és elválasztotta egymástól az összes ismert tényezőnek az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatásait és a dömpingelt behozatal káros hatásait – ideiglenesen megállapítást nyert, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

F.   AZ UNIÓS ÉRDEK

1.   Előzetes megjegyzések

| (192) | Az alaprendelet 21. cikke értelmében megvizsgálták, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére vannak-e kényszerítő okok, amelyek alapján az a következtetés vonható le, hogy nem áll az Unió érdekében, hogy ebben a konkrét esetben ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket fogadjon el. Az uniós érdek elemzése az összes különböző érintett érdek felmérésével történt, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és az érintett termék felhasználóinak érdekeit. |
| --- | --- |

(192)

Az alaprendelet 21. cikke értelmében megvizsgálták, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére vannak-e kényszerítő okok, amelyek alapján az a következtetés vonható le, hogy nem áll az Unió érdekében, hogy ebben a konkrét esetben ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket fogadjon el. Az uniós érdek elemzése az összes különböző érintett érdek felmérésével történt, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és az érintett termék felhasználóinak érdekeit.

2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (193) | Az uniós gazdasági ágazat több mint 200 gyártóból áll, amelyeknek a gyárai az Unió különböző tagállamaiban találhatók; ezek a vizsgálati időszakban a hasonló termék előállítása és értékesítése terén közvetlenül több mint 25 000 személyt foglalkoztatnak. |
| --- | --- |

(193)

Az uniós gazdasági ágazat több mint 200 gyártóból áll, amelyeknek a gyárai az Unió különböző tagállamaiban találhatók; ezek a vizsgálati időszakban a hasonló termék előállítása és értékesítése terén közvetlenül több mint 25 000 személyt foglalkoztatnak.

| (194) | A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálati időszak során jelentős kár érte az érintett országból érkező dömpingelt behozatal miatt. Különösen az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményével kapcsolatos kármutatók – mint például a termelés, a nyereségesség és a befektetések megtérülése – csökkenő tendenciát mutattak a figyelembe vett időszakban. A legnehezebb helyzetben a kis- és középvállalatok voltak: a figyelembe vett időszakban 2010 óta veszteséget termeltek. Az ágazatban eddig megtett erőfeszítések – intézkedések hiányában – nem lesznek elegendőek ahhoz, hogy lehetővé tegyék az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének helyreállítását, amely esetlegesen még tovább romolhat. |
| --- | --- |

(194)

A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálati időszak során jelentős kár érte az érintett országból érkező dömpingelt behozatal miatt. Különösen az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményével kapcsolatos kármutatók – mint például a termelés, a nyereségesség és a befektetések megtérülése – csökkenő tendenciát mutattak a figyelembe vett időszakban. A legnehezebb helyzetben a kis- és középvállalatok voltak: a figyelembe vett időszakban 2010 óta veszteséget termeltek. Az ágazatban eddig megtett erőfeszítések – intézkedések hiányában – nem lesznek elegendőek ahhoz, hogy lehetővé tegyék az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének helyreállítását, amely esetlegesen még tovább romolhat.

| (195) | A jelenlegi vizsgálat megállapításait nem kérdőjelezi meg az a tény, hogy bizonyos uniós gyártók jobban teljesítenek a többieknél, vagy az uniós gazdasági ágazat figyelembe vett időszak előtti helyzete. |
| --- | --- |

(195)

A jelenlegi vizsgálat megállapításait nem kérdőjelezi meg az a tény, hogy bizonyos uniós gyártók jobban teljesítenek a többieknél, vagy az uniós gazdasági ágazat figyelembe vett időszak előtti helyzete.

| (196) | Az intézkedések elrendelése várhatóan helyreállítja a hatékony és tisztességes kereskedelmi feltételeket az uniós piacon. Ez egyben további pozitív hatással lenne az ágazat gazdasági helyzetére és nyereségességére. |
| --- | --- |

(196)

Az intézkedések elrendelése várhatóan helyreállítja a hatékony és tisztességes kereskedelmi feltételeket az uniós piacon. Ez egyben további pozitív hatással lenne az ágazat gazdasági helyzetére és nyereségességére.

| (197) | Egyes importőrök azt állították, hogy amennyiben intézkedések elrendelésére kerül sor, az érintett terméket (az Unióban gyártott asztali és konyhai kerámiaáruktól) eltérő típusú termékek, mint például textilek (pl. ajándéktárgyak) vagy műanyag asztali termékek váltják fel, így a nem kerámia ágazatok számára kedvezve. A vizsgálat azonban nem tudta megerősíteni, hogy az ilyen helyettesítés jelentős mértékű lenne. |
| --- | --- |

(197)

Egyes importőrök azt állították, hogy amennyiben intézkedések elrendelésére kerül sor, az érintett terméket (az Unióban gyártott asztali és konyhai kerámiaáruktól) eltérő típusú termékek, mint például textilek (pl. ajándéktárgyak) vagy műanyag asztali termékek váltják fel, így a nem kerámia ágazatok számára kedvezve. A vizsgálat azonban nem tudta megerősíteni, hogy az ilyen helyettesítés jelentős mértékű lenne.

| (198) | Ennélfogva megállapításra került, hogy a Kínából származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes intézkedések elrendelése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja. |
| --- | --- |

(198)

Ennélfogva megállapításra került, hogy a Kínából származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes intézkedések elrendelése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja.

3.   A független importőrök érdeke

| (199) | A fenti (4) preambulumbekezdésben említettek szerint a független importőrök nyilvánvalóan nagy számára tekintettel mintavételt alkalmaztak. |
| --- | --- |

(199)

A fenti (4) preambulumbekezdésben említettek szerint a független importőrök nyilvánvalóan nagy számára tekintettel mintavételt alkalmaztak.

| (200) | Összességében a vizsgálati időszak alatt a mintavétel által érintett importőrök a készleteiket elsősorban az érintett országból szerezték be, és közel 350 személyt alkalmaztak az asztali és konyhai kerámiaáruk behozatala és viszonteladása terén. Tevékenységüket különböző terméktípusok körében végezték, a porcelán ajándéktárgyaktól kezdve, a márkajelzéssel ellátott agyagárun át, az egyszerű háztartási asztali árukig. Az együttműködési szintjük változó volt. Például a mintavétel által érintett két legnagyobb importőr – amelyek jelentős kiskereskedelmi tevékenységet is folytatnak – nem bocsátott rendelkezésre teljes körű nyereségességi adatokat, valamint a vásárlás és a független vevőknek kínált viszonteladói árak közötti különbözetre vonatkozó adatokat, egyikük pedig még a könyvelésébe való betekintést sem tette lehetővé. Ezek a felek csak a vételi transzferárakat és/vagy értékesítési transzferárakat adták meg. Ennélfogva, bár több alkalommal is felkérést kaptak, nem adtak át olyan megfelelő információkat, amelyek lehetővé tették volna az érintett terméken az importőr által elért bruttó és nettó, reprezentatív különbözet becslését a minta egészére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(200)

Összességében a vizsgálati időszak alatt a mintavétel által érintett importőrök a készleteiket elsősorban az érintett országból szerezték be, és közel 350 személyt alkalmaztak az asztali és konyhai kerámiaáruk behozatala és viszonteladása terén. Tevékenységüket különböző terméktípusok körében végezték, a porcelán ajándéktárgyaktól kezdve, a márkajelzéssel ellátott agyagárun át, az egyszerű háztartási asztali árukig. Az együttműködési szintjük változó volt. Például a mintavétel által érintett két legnagyobb importőr – amelyek jelentős kiskereskedelmi tevékenységet is folytatnak – nem bocsátott rendelkezésre teljes körű nyereségességi adatokat, valamint a vásárlás és a független vevőknek kínált viszonteladói árak közötti különbözetre vonatkozó adatokat, egyikük pedig még a könyvelésébe való betekintést sem tette lehetővé. Ezek a felek csak a vételi transzferárakat és/vagy értékesítési transzferárakat adták meg. Ennélfogva, bár több alkalommal is felkérést kaptak, nem adtak át olyan megfelelő információkat, amelyek lehetővé tették volna az érintett terméken az importőr által elért bruttó és nettó, reprezentatív különbözet becslését a minta egészére vonatkozóan.

| (201) | Hasonlóképpen, a mintavétel alanyát képező két importőr/kiskereskedő által rendelkezésre bocsátott adatok – mivel számos tekintetben hiányosak voltak – nem tették lehetővé az érintett terméken a kiskereskedők által elért bruttó és nettó különbözet becslését. Ezért a mintában szereplő importőrök együttműködése alapján nem lehetett meghatározni, hogy az uniós ellátási lánc képes-e felvenni a javasolt dömpingellenes vámot, következésképpen egy ilyen vámnak a kiskereskedelmi árra, és azon keresztül a fogyasztókra gyakorolt hatását sem lehetett megállapítani. |
| --- | --- |

(201)

Hasonlóképpen, a mintavétel alanyát képező két importőr/kiskereskedő által rendelkezésre bocsátott adatok – mivel számos tekintetben hiányosak voltak – nem tették lehetővé az érintett terméken a kiskereskedők által elért bruttó és nettó különbözet becslését. Ezért a mintában szereplő importőrök együttműködése alapján nem lehetett meghatározni, hogy az uniós ellátási lánc képes-e felvenni a javasolt dömpingellenes vámot, következésképpen egy ilyen vámnak a kiskereskedelmi árra, és azon keresztül a fogyasztókra gyakorolt hatását sem lehetett megállapítani.

| (202) | Azonban elsőként, ami az importőröket illeti, az importőrök mintavételi kérdéseire válaszoló importőrök nagy többsége 50 % és 200 % közötti bruttó árrésről számolt be a beszerzési és a viszonteladási ár között. A mintában szereplő, csak behozatallal foglalkozó vállalatok igazolt számadatai megerősítik, hogy az ilyen mértékű bruttó különbözetek reprezentatívak. Másodsorban a nyilvánosan elérhető dokumentációkból az tűnik ki, hogy az Unióban az ellátási lánc (azaz az importőrök és az őket követő csatornák) tökéletesen képes lenne a javasolt mértékű dömpingellenes vám felvételére, anélkül hogy az veszélyeztetné az érintett gazdasági szereplők életképességét. Egy közelmúltban kiadott publikáció (10) szerint az EU forgalmazói által 0,70 USD áron megvásárolt kínai kerámia bögre az Európai Unióban 3,50 USD-nek megfelelő fogyasztói áron kel el – azaz a forgalmazó/kiskereskedő árrése több mint 150 %. Ilyen felállásban a javasolt dömpingellenes vám a legtöbb behozatal esetében 0,16 EUR (illetve 0,36 EUR a nem együttműködő gyártók esetében) többletdíjat jelentene az Uniós ellátási lánc számára, amely összességében 2,08 EUR bruttó árrést érne el ezen az adott terméken. A CBI fenti (112) preambulumbekezdésben említett, „Az asztali és konyhai áruk és egyéb háztartási cikkek piaca” című 2009-es felmérése 2,6 és 5,3 közötti EU-határ CIF- és fogyasztói ár közötti arányokról számol be (11). Végezetül, a mintában szereplő importőrök/kiskereskedők soha nem jelezték, hogy a behozatali vagy értékesítési tevékenységükből kihagynák az asztali és konyhai kerámiaárukat, amennyiben dömpingellenes vámok kerülnének kivetésre. |
| --- | --- |

(202)

Azonban elsőként, ami az importőröket illeti, az importőrök mintavételi kérdéseire válaszoló importőrök nagy többsége 50 % és 200 % közötti bruttó árrésről számolt be a beszerzési és a viszonteladási ár között. A mintában szereplő, csak behozatallal foglalkozó vállalatok igazolt számadatai megerősítik, hogy az ilyen mértékű bruttó különbözetek reprezentatívak. Másodsorban a nyilvánosan elérhető dokumentációkból az tűnik ki, hogy az Unióban az ellátási lánc (azaz az importőrök és az őket követő csatornák) tökéletesen képes lenne a javasolt mértékű dömpingellenes vám felvételére, anélkül hogy az veszélyeztetné az érintett gazdasági szereplők életképességét. Egy közelmúltban kiadott publikáció (10) szerint az EU forgalmazói által 0,70 USD áron megvásárolt kínai kerámia bögre az Európai Unióban 3,50 USD-nek megfelelő fogyasztói áron kel el – azaz a forgalmazó/kiskereskedő árrése több mint 150 %. Ilyen felállásban a javasolt dömpingellenes vám a legtöbb behozatal esetében 0,16 EUR (illetve 0,36 EUR a nem együttműködő gyártók esetében) többletdíjat jelentene az Uniós ellátási lánc számára, amely összességében 2,08 EUR bruttó árrést érne el ezen az adott terméken. A CBI fenti (112) preambulumbekezdésben említett, „Az asztali és konyhai áruk és egyéb háztartási cikkek piaca” című 2009-es felmérése 2,6 és 5,3 közötti EU-határ CIF- és fogyasztói ár közötti arányokról számol be (11). Végezetül, a mintában szereplő importőrök/kiskereskedők soha nem jelezték, hogy a behozatali vagy értékesítési tevékenységükből kihagynák az asztali és konyhai kerámiaárukat, amennyiben dömpingellenes vámok kerülnének kivetésre.

| (203) | A fentiek figyelembevételével és az e vizsgálat során ez idáig szerzett egyéb megbízható információk hiányában előzetesen feltételezhető, hogy a terjesztési lánc általánosságban, beleértve az importőröket is, valószínűleg képes lenne felvenni a CIF-ár javasolt mértékű növekedését minden komolyabb probléma nélkül, és nem valószínű, hogy a fogyasztók bármilyen áremelkedést tapasztalnának. Azonban ismételten felkérjük az érdekelt feleket, hogy ezzel kapcsolatban nyújtsanak be kiegészítő, átfogó és ellenőrizhető adatokat, amelyek lehetővé teszik az intézkedések ellátási láncra, és végső soron a fogyasztókra gyakorolt hatásának további elemzését az eljárás következő szakaszában. |
| --- | --- |

(203)

A fentiek figyelembevételével és az e vizsgálat során ez idáig szerzett egyéb megbízható információk hiányában előzetesen feltételezhető, hogy a terjesztési lánc általánosságban, beleértve az importőröket is, valószínűleg képes lenne felvenni a CIF-ár javasolt mértékű növekedését minden komolyabb probléma nélkül, és nem valószínű, hogy a fogyasztók bármilyen áremelkedést tapasztalnának. Azonban ismételten felkérjük az érdekelt feleket, hogy ezzel kapcsolatban nyújtsanak be kiegészítő, átfogó és ellenőrizhető adatokat, amelyek lehetővé teszik az intézkedések ellátási láncra, és végső soron a fogyasztókra gyakorolt hatásának további elemzését az eljárás következő szakaszában.

| (204) | Több mint 20, a mintában nem szereplő importőrtől (többnyire kisvállalkozásoktól), egy európai és nemzetközi kereskedelmi szövetségtől, egy svédországi importőri és kiskereskedői szövetségtől, egy hollandiai távol-keleti importőri szövetségtől, valamint egy németországi központú importőri szövetségtől és hálózattól érkeztek az uniós érdekre vonatkozó beadványok. Az importőrök közös aggodalma az volt, hogy az intézkedések a behozatali ár növekedését, az üzleti tevékenységük (részleges) beszűkülését, és ezen keresztül negatív hatást okoznának általában az importőrökre, többek között az árrések és a nyereségesség tekintetében. Ezek az érvek nem tarhatók fenn a következő, illetve a (202) preambulumbekezdésben levont következtetések alapján. |
| --- | --- |

(204)

Több mint 20, a mintában nem szereplő importőrtől (többnyire kisvállalkozásoktól), egy európai és nemzetközi kereskedelmi szövetségtől, egy svédországi importőri és kiskereskedői szövetségtől, egy hollandiai távol-keleti importőri szövetségtől, valamint egy németországi központú importőri szövetségtől és hálózattól érkeztek az uniós érdekre vonatkozó beadványok. Az importőrök közös aggodalma az volt, hogy az intézkedések a behozatali ár növekedését, az üzleti tevékenységük (részleges) beszűkülését, és ezen keresztül negatív hatást okoznának általában az importőrökre, többek között az árrések és a nyereségesség tekintetében. Ezek az érvek nem tarhatók fenn a következő, illetve a (202) preambulumbekezdésben levont következtetések alapján.

| (205) | Számos importőr vélte úgy, hogy több állás szűnik meg az importőröknél az intézkedések meghozatalával, mint ahány állást meg lehetne őrizni az uniós gyártóknál. Azonban ezzel ellentétesek az importőrök egyéb állásfoglalásai, amelyek értelmében lehet, hogy a kerámia cikkeket nem kerámia cikkekkel (például textilből készült ajándéktárgyakkal) váltanák fel, vagy hajlandók lennének nagyobb mennyiségek beszerzésére az Unión belül. |
| --- | --- |

(205)

Számos importőr vélte úgy, hogy több állás szűnik meg az importőröknél az intézkedések meghozatalával, mint ahány állást meg lehetne őrizni az uniós gyártóknál. Azonban ezzel ellentétesek az importőrök egyéb állásfoglalásai, amelyek értelmében lehet, hogy a kerámia cikkeket nem kerámia cikkekkel (például textilből készült ajándéktárgyakkal) váltanák fel, vagy hajlandók lennének nagyobb mennyiségek beszerzésére az Unión belül.

| (206) | A svéd szövetség azon a véleményen volt, hogy az intézkedések negatív gazdasági hatással lennének az importőrökre a jelentős finanszírozási és adminisztratív költségek tekintetében, amennyiben alternatív megoldást kell találniuk a kínai behozatalok helyett. Egy európai és nemzetközi kereskedelmi szövetség rámutatott, hogy a beszállítóváltás bonyolult, mivel az importőrök komoly befektetéseket eszközöltek a meglévő beszállítóiknál. Azonban ez nem tűnik jelentős problémának egyes olyan importőrök számára, amelyek maguk is előnyben részesítik a beszállítói források váltására vonatkozó képességet. Továbbá a tény, hogy a kínált termékek és az uniós fogyasztás a divattal változik, azt mutatja, hogy az (új beszállítóktól származó) új termékek fejlesztése érdekében felmerülő költségek ennek az ágazatnak a természetes velejárói. |
| --- | --- |

(206)

A svéd szövetség azon a véleményen volt, hogy az intézkedések negatív gazdasági hatással lennének az importőrökre a jelentős finanszírozási és adminisztratív költségek tekintetében, amennyiben alternatív megoldást kell találniuk a kínai behozatalok helyett. Egy európai és nemzetközi kereskedelmi szövetség rámutatott, hogy a beszállítóváltás bonyolult, mivel az importőrök komoly befektetéseket eszközöltek a meglévő beszállítóiknál. Azonban ez nem tűnik jelentős problémának egyes olyan importőrök számára, amelyek maguk is előnyben részesítik a beszállítói források váltására vonatkozó képességet. Továbbá a tény, hogy a kínált termékek és az uniós fogyasztás a divattal változik, azt mutatja, hogy az (új beszállítóktól származó) új termékek fejlesztése érdekében felmerülő költségek ennek az ágazatnak a természetes velejárói.

| (207) | A mintában nem szereplő számos importőr azt állította, hogy az uniós gyárakat nem érdekli más márkanév alatti termékek gyártása. Azonban ennek ellentmond a mintában szereplő uniós gyártók (amelyek bizonyították, hogy gyártanak márkás árukat harmadik felek számára) tekintetében folytatott vizsgálat eredménye, egy másik importőr kijelentése, valamint a tény, hogy a termékeket a saját márkaneve alatt forgalmazó számos importőr a választéka egy részét az Unión belül szerzi be. |
| --- | --- |

(207)

A mintában nem szereplő számos importőr azt állította, hogy az uniós gyárakat nem érdekli más márkanév alatti termékek gyártása. Azonban ennek ellentmond a mintában szereplő uniós gyártók (amelyek bizonyították, hogy gyártanak márkás árukat harmadik felek számára) tekintetében folytatott vizsgálat eredménye, egy másik importőr kijelentése, valamint a tény, hogy a termékeket a saját márkaneve alatt forgalmazó számos importőr a választéka egy részét az Unión belül szerzi be.

| (208) | A mintában nem szereplő egyik importőr kifejezte, hogy nem hajlandó a termeléssel kapcsolatos ötleteket, a termékterveket és a házon belüli fejlesztéseket megosztani az asztali és konyhai kerámiaáruk egyes versenytárs uniós gyártóival. A vizsgálat azonban nem mutatta ki, hogy ez általános aggodalomra adna okot az importőrök körében. Meg kell jegyezni, hogy az érintett importőr jogvitában volt egyes németországi gyártókkal, valamint a kollekciója egy része közvetlenül az uniós gyártók kollekcióival versenyez. |
| --- | --- |

(208)

A mintában nem szereplő egyik importőr kifejezte, hogy nem hajlandó a termeléssel kapcsolatos ötleteket, a termékterveket és a házon belüli fejlesztéseket megosztani az asztali és konyhai kerámiaáruk egyes versenytárs uniós gyártóival. A vizsgálat azonban nem mutatta ki, hogy ez általános aggodalomra adna okot az importőrök körében. Meg kell jegyezni, hogy az érintett importőr jogvitában volt egyes németországi gyártókkal, valamint a kollekciója egy része közvetlenül az uniós gyártók kollekcióival versenyez.

| (209) | Egyes importőrök azt állították, hogy az uniós gyártóktól nem tudnak árut beszerezni azok magasabb költségei, a kézműves termékek előállítására vonatkozó kapacitás hiánya, a kisebb gyártási szériák kínálására való képtelenség, a rugalmatlanság, a több terméket kínáló, nagyban dolgozó kiskereskedők megfelelő kiszolgálásához szükséges megfelelő szervezet hiánya, és/vagy bizonyos termelési eljárások, minőségi szintek, dekorációs típusok vagy formák hiánya miatt. Ezek a felek azt állították, hogy a problémák különösen jelentősek a kézműves és promóciós cikkek (pl. fazekasáru), bizonyos licenc keretében értékesített, márkanévvel ellátott termékek, bizonyos regisztrált típusmodellek és speciális mellék- vagy vendéglátó-ipari termékek (pl. nagy mennyiségű porceláncikkek) gyártása tekintetében. Egyesek azt állították, hogy a Kínából történő behozatalon kívül nincs más alternatívájuk. Ennek ellenére a vizsgálat megállapította, hogy a véleményüket kifejtő importőrök többsége számos forrásból szerez be asztali és/vagy konyhai kerámiaárukat, beleértve az uniós gyártókat is, a termékcsaládok és minőségi kategóriák széles köre tekintetében. Továbbá az uniós gyártók a termékek széles választékát kínálják és elegendő gyártási kapacitással rendelkeznek ahhoz, hogy még többet értékesítsenek az uniós piacon. |
| --- | --- |

(209)

Egyes importőrök azt állították, hogy az uniós gyártóktól nem tudnak árut beszerezni azok magasabb költségei, a kézműves termékek előállítására vonatkozó kapacitás hiánya, a kisebb gyártási szériák kínálására való képtelenség, a rugalmatlanság, a több terméket kínáló, nagyban dolgozó kiskereskedők megfelelő kiszolgálásához szükséges megfelelő szervezet hiánya, és/vagy bizonyos termelési eljárások, minőségi szintek, dekorációs típusok vagy formák hiánya miatt. Ezek a felek azt állították, hogy a problémák különösen jelentősek a kézműves és promóciós cikkek (pl. fazekasáru), bizonyos licenc keretében értékesített, márkanévvel ellátott termékek, bizonyos regisztrált típusmodellek és speciális mellék- vagy vendéglátó-ipari termékek (pl. nagy mennyiségű porceláncikkek) gyártása tekintetében. Egyesek azt állították, hogy a Kínából történő behozatalon kívül nincs más alternatívájuk. Ennek ellenére a vizsgálat megállapította, hogy a véleményüket kifejtő importőrök többsége számos forrásból szerez be asztali és/vagy konyhai kerámiaárukat, beleértve az uniós gyártókat is, a termékcsaládok és minőségi kategóriák széles köre tekintetében. Továbbá az uniós gyártók a termékek széles választékát kínálják és elegendő gyártási kapacitással rendelkeznek ahhoz, hogy még többet értékesítsenek az uniós piacon.

| (210) | Összességében megállapítható, hogy előfordulhat, hogy az intézkedések elrendelése ténylegesen negatív hatással lesz egyes importőrök pénzügyi helyzetére. Általánosságban azonban ez a negatív hatás várhatóan nem gyakorol majd jelentős pénzügyi hatást az importőrök általános helyzetére nézve. Az az általános várakozás, hogy képesek (részben) támogatni az áremelkedéseket és/vagy (részben) áthárítani a vámot a fogyasztóikra (azaz a nagykereskedőkre, forgalmazókra, kiskereskedőkre), annál is inkább, mivel a vámok a piac legfőbb forrását érintik. A jelentkező, és egyben kiskereskedőként is működő importőrök esetében a vizsgálat azt mutatta ki, hogy az érintett termék a teljes üzleti tevékenységüknek csak nagyon kis hányadát teszi ki. Az e felek által benyújtott információk nem tették lehetővé a megfelelő számszerűsítést arra vonatkozóan, milyen mértékben lennének képesek felvenni a javasolt vámtételek által okozott áremelkedést, azonban a (202)–(203) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint az eddig begyűjtött információk nem utalnak arra, hogy nem lennének olyan helyzetben, hogy ezt megtehessék. |
| --- | --- |

(210)

Összességében megállapítható, hogy előfordulhat, hogy az intézkedések elrendelése ténylegesen negatív hatással lesz egyes importőrök pénzügyi helyzetére. Általánosságban azonban ez a negatív hatás várhatóan nem gyakorol majd jelentős pénzügyi hatást az importőrök általános helyzetére nézve. Az az általános várakozás, hogy képesek (részben) támogatni az áremelkedéseket és/vagy (részben) áthárítani a vámot a fogyasztóikra (azaz a nagykereskedőkre, forgalmazókra, kiskereskedőkre), annál is inkább, mivel a vámok a piac legfőbb forrását érintik. A jelentkező, és egyben kiskereskedőként is működő importőrök esetében a vizsgálat azt mutatta ki, hogy az érintett termék a teljes üzleti tevékenységüknek csak nagyon kis hányadát teszi ki. Az e felek által benyújtott információk nem tették lehetővé a megfelelő számszerűsítést arra vonatkozóan, milyen mértékben lennének képesek felvenni a javasolt vámtételek által okozott áremelkedést, azonban a (202)–(203) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint az eddig begyűjtött információk nem utalnak arra, hogy nem lennének olyan helyzetben, hogy ezt megtehessék.

| (211) | Ezért ideiglenesen megállapításra kerül, hogy az intézkedések bevezetése a javasolt szinten nem okoz jelentős káros hatást az érintett termék független importőreinek helyzetére nézve. |
| --- | --- |

(211)

Ezért ideiglenesen megállapításra kerül, hogy az intézkedések bevezetése a javasolt szinten nem okoz jelentős káros hatást az érintett termék független importőreinek helyzetére nézve.

4.   Más gazdasági ágazatok érdeke

| (212) | Számos importőr állította, hogy a bármilyen intézkedés bevezetése valószínűleg negatív hatással lesz a importőrök üzleti partnereire, a felületkezelést és dekorálást végző cégektől kezdve, egészen a nagykereskedőkig, forgalmazókig vagy kiskereskedőkig. Ezzel kapcsolatosan azt állították, hogy az intézkedések bevezetése miatt több állás szűnne meg a kapcsolódó vállalkozásoknál, például a tervezést vagy a logisztikai feladatokat végzők körében, mint ahány állást meg lehet őrizni/létre lehet hozni az uniós gazdasági ágazatban. Egyes importőrök azt is kifejtették, hogy az ajándéktárgy-ágazatot, a hirdetési iparágat, a szálloda- és vendéglátóipart, a csoportos vendéglátást és általánosságban a kereskedelmi fogyasztókat is közvetlenül érintené a termékek hiánya. Ez a nagy árengedményt kínáló outletek szintjén rövid időn belül az árverseny intenzívebbé válását eredményezné. Azokat az intézmények, amelyek általában szoros költségvetésből gazdálkodnak, mint például egészségügyi létesítmények, szintén hátrányosan érintené ezt a helyzetet. Egyes felek azt állították továbbá, hogy a dömpingellenes intézkedések a művészi és kreatív munkákhoz, például a porcelánfestők vagy kézműves-műhelyek munkájához szükséges nyersanyagok hiányát okoznák. |
| --- | --- |

(212)

Számos importőr állította, hogy a bármilyen intézkedés bevezetése valószínűleg negatív hatással lesz a importőrök üzleti partnereire, a felületkezelést és dekorálást végző cégektől kezdve, egészen a nagykereskedőkig, forgalmazókig vagy kiskereskedőkig. Ezzel kapcsolatosan azt állították, hogy az intézkedések bevezetése miatt több állás szűnne meg a kapcsolódó vállalkozásoknál, például a tervezést vagy a logisztikai feladatokat végzők körében, mint ahány állást meg lehet őrizni/létre lehet hozni az uniós gazdasági ágazatban. Egyes importőrök azt is kifejtették, hogy az ajándéktárgy-ágazatot, a hirdetési iparágat, a szálloda- és vendéglátóipart, a csoportos vendéglátást és általánosságban a kereskedelmi fogyasztókat is közvetlenül érintené a termékek hiánya. Ez a nagy árengedményt kínáló outletek szintjén rövid időn belül az árverseny intenzívebbé válását eredményezné. Azokat az intézmények, amelyek általában szoros költségvetésből gazdálkodnak, mint például egészségügyi létesítmények, szintén hátrányosan érintené ezt a helyzetet. Egyes felek azt állították továbbá, hogy a dömpingellenes intézkedések a művészi és kreatív munkákhoz, például a porcelánfestők vagy kézműves-műhelyek munkájához szükséges nyersanyagok hiányát okoznák.

| (213) | Ezen állítások mindegyikét megalapozatlannak találtuk. Egyrészről, ezen importőrök kijelentései láthatólag ellentmondásban vannak a nyilatkozataik azon pontjaival, amelyek szerint felvetik, hogy a kerámiacikkeket nem kerámia cikkekkel (például textilből készült ajándéktárgyak) váltanák ki, így minden esetben a fent említett megszokott üzleti partnerükkel folytatva tovább az együttműködést. Várható továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat kapcsolódó üzletágai hasznára válik majd az intézkedések bevezetése. Másrészről, a vizsgálat nem tudott arra a következtetésre jutni, hogy hiány lépne fel a termékekben, ha a Kínából származó behozatal nem dömpingelt áron versenyezne. Az intézkedések célja és szándéka, hogy egyenlő esélyeket biztosítson az asztali és konyhai kerámiaáruk minden beszállítója számára – nem pedig az, hogy méltánytalanul korlátozza az adott országból származó behozatalt. Az árverseny esetleges intenzívebbé válása pedig akár pozitív fejleményként is tekinthető, például azon intézmények által, amelyek általában szoros költségvetésből gazdálkodnak, mint például az egészségügyi létesítmények. |
| --- | --- |

(213)

Ezen állítások mindegyikét megalapozatlannak találtuk. Egyrészről, ezen importőrök kijelentései láthatólag ellentmondásban vannak a nyilatkozataik azon pontjaival, amelyek szerint felvetik, hogy a kerámiacikkeket nem kerámia cikkekkel (például textilből készült ajándéktárgyak) váltanák ki, így minden esetben a fent említett megszokott üzleti partnerükkel folytatva tovább az együttműködést. Várható továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat kapcsolódó üzletágai hasznára válik majd az intézkedések bevezetése. Másrészről, a vizsgálat nem tudott arra a következtetésre jutni, hogy hiány lépne fel a termékekben, ha a Kínából származó behozatal nem dömpingelt áron versenyezne. Az intézkedések célja és szándéka, hogy egyenlő esélyeket biztosítson az asztali és konyhai kerámiaáruk minden beszállítója számára – nem pedig az, hogy méltánytalanul korlátozza az adott országból származó behozatalt. Az árverseny esetleges intenzívebbé válása pedig akár pozitív fejleményként is tekinthető, például azon intézmények által, amelyek általában szoros költségvetésből gazdálkodnak, mint például az egészségügyi létesítmények.

| (214) | A svéd szövetség úgy vélte, hogy az intézkedések negatív gazdasági hatással lennének a svédországi nagykereskedelmi és kiskereskedelmi ágazatokra. A szövetség a foglalkoztatottság (inkább fiatalok körében bekövetkező) 2-3 %-os csökkenését, és a behozatal 20 %-os csökkenését említette becslésében. Azonban a vázolt hatás túlzónak tűnik. E tekintetben fontos lehet, hogy az egyben kiskereskedőként is működő, a vizsgálat témakörében véleményüket kifejtő importőrök egyike sem jelezte azt, hogy a teljes termék kikerül a termékkínálatukból, ha bevezetésre kerülnek dömpingellenes vámok. Az egyikük által a foglalkoztatással kapcsolatban tett becslések alapvetően megegyeznek az intézkedések bevezetése esetében és intézkedések bevezetése nélküli esetben. |
| --- | --- |

(214)

A svéd szövetség úgy vélte, hogy az intézkedések negatív gazdasági hatással lennének a svédországi nagykereskedelmi és kiskereskedelmi ágazatokra. A szövetség a foglalkoztatottság (inkább fiatalok körében bekövetkező) 2-3 %-os csökkenését, és a behozatal 20 %-os csökkenését említette becslésében. Azonban a vázolt hatás túlzónak tűnik. E tekintetben fontos lehet, hogy az egyben kiskereskedőként is működő, a vizsgálat témakörében véleményüket kifejtő importőrök egyike sem jelezte azt, hogy a teljes termék kikerül a termékkínálatukból, ha bevezetésre kerülnek dömpingellenes vámok. Az egyikük által a foglalkoztatással kapcsolatban tett becslések alapvetően megegyeznek az intézkedések bevezetése esetében és intézkedések bevezetése nélküli esetben.

| (215) | A CCCLA egy dán felmérésre hivatkozik, amely szerint az uniós gyártók által a kereskedelem védelme miatt nyert minden egyes euro után az uniós felhasználó vállalatoknak akár hatvanszor annyit kell fizetniük. Bár ez a kijelentés nagyon általános, nem kapcsolódik különösen ehhez a vizsgálathoz, és nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely arra vonatkozik, hogy e vizsgálat tárgyában ténylegesen ilyen hatás lenne várható. |
| --- | --- |

(215)

A CCCLA egy dán felmérésre hivatkozik, amely szerint az uniós gyártók által a kereskedelem védelme miatt nyert minden egyes euro után az uniós felhasználó vállalatoknak akár hatvanszor annyit kell fizetniük. Bár ez a kijelentés nagyon általános, nem kapcsolódik különösen ehhez a vizsgálathoz, és nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely arra vonatkozik, hogy e vizsgálat tárgyában ténylegesen ilyen hatás lenne várható.

| (216) | Egy, a nagyobb mennyiséget értékesítő kiskereskedőknek világszerte speciális kiskereskedelmi promóciós akciókat kínáló szolgáltató arról számolt be, hogy vállalkozásának nagy mennyiségekre van szüksége rövid időn belül, a néhány hónapig futó kiskereskedelmi promóciókhoz. E fél szerint – amely a termékei körülbelül kétharmadát Ázsiából, elsősorban Kínából szerzi be – a jelentős mértékű vám kivetése lehetetlenné tenné a számára, hogy a jövőben promóciós árakon értékesítse a termékeket. El kell ismerni, hogy előfordulhat, hogy a dömpingellenes vámok negatív hatással lesznek az ilyen típusú üzleti tevékenységre. A vámoknak azonban nem az a célja, hogy kizárja a kínai árukat a piacról. Továbbá az elmúlt három év során uniós gyártók elégítették ki az e fél által „változékonynak” nevezett kereslet 33 %-át. |
| --- | --- |

(216)

Egy, a nagyobb mennyiséget értékesítő kiskereskedőknek világszerte speciális kiskereskedelmi promóciós akciókat kínáló szolgáltató arról számolt be, hogy vállalkozásának nagy mennyiségekre van szüksége rövid időn belül, a néhány hónapig futó kiskereskedelmi promóciókhoz. E fél szerint – amely a termékei körülbelül kétharmadát Ázsiából, elsősorban Kínából szerzi be – a jelentős mértékű vám kivetése lehetetlenné tenné a számára, hogy a jövőben promóciós árakon értékesítse a termékeket. El kell ismerni, hogy előfordulhat, hogy a dömpingellenes vámok negatív hatással lesznek az ilyen típusú üzleti tevékenységre. A vámoknak azonban nem az a célja, hogy kizárja a kínai árukat a piacról. Továbbá az elmúlt három év során uniós gyártók elégítették ki az e fél által „változékonynak” nevezett kereslet 33 %-át.

| (217) | A jelenlegi előzetes szakaszban ezért megállapításra kerül, hogy az érintett termék behozatalára bevezetett ideiglenes intézkedések által a vizsgálat fennmaradó részében a károk megakadályozásából származó előnyöket nem haladhatja meg egyes más gazdasági ágazatokban okozott potenciális negatív hatás. |
| --- | --- |

(217)

A jelenlegi előzetes szakaszban ezért megállapításra kerül, hogy az érintett termék behozatalára bevezetett ideiglenes intézkedések által a vizsgálat fennmaradó részében a károk megakadályozásából származó előnyöket nem haladhatja meg egyes más gazdasági ágazatokban okozott potenciális negatív hatás.

5.   A fogyasztók (háztartások) érdeke

| (218) | A közvetlenül a végfelhasználók érdekeit képviselő felek, mint például fogyasztói szövetségek nem tettek semmilyen előterjesztést. |
| --- | --- |

(218)

A közvetlenül a végfelhasználók érdekeit képviselő felek, mint például fogyasztói szövetségek nem tettek semmilyen előterjesztést.

| (219) | Azonban a fenti (202) preambulumbekezdésben említett, nyilvánosan elérhető adatok fényében előzetesen megállapításra kerül, hogy a javasolt vámtételt az ellátási lánc felveszi, ezért az nem jelent majd magasabb fogyasztói árakat kiskereskedelmi szinten. |
| --- | --- |

(219)

Azonban a fenti (202) preambulumbekezdésben említett, nyilvánosan elérhető adatok fényében előzetesen megállapításra kerül, hogy a javasolt vámtételt az ellátási lánc felveszi, ezért az nem jelent majd magasabb fogyasztói árakat kiskereskedelmi szinten.

| (220) | A CCCLA, valamint az importőrök és kiskereskedők érdekeit képviselő számos fél szerint a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós fogyasztókat érintené a legérzékenyebben. Az Unióban a fogyasztók legnagyobb arányát alacsony jövedelmű fogyasztók alkotják, és így még inkább korlátozott választási lehetőséggel, valamint további érték kínálása nélküli magasabb árakkal találnák magukat szembe, és mindez az EU gazdaságának instabil szakaszában következne be. A termék állítólag pszichológiai árkorláttal rendelkezik, amely felett a fogyasztók már nem hajlandók megvásárolni. A termék bizonyos típusai eltűnnének a piacról, vagy helyükbe más anyagokból, például műanyagból, melaminból, fémből vagy fából készült termékek lépnének. Általánosságban ezek az alternatívák kevésbé környezetbarát termékeket jelentenének. Az állítások között szerepelt az is, hogy korlátozott lesz a választék, mivel a kereslet több mint 60 %-át kielégítő behozatal eltűnik az uniós piacról, miközben a kínálati hiány felnyomja majd az árakat. Ezzel összhangban egyes felek azt állítják, hogy a fogyasztók a lakóhelyük közelében vásárolnak, de az uniós gyártók nem képesek és nem hajlandók alacsony költségű termékeket kínálni a helyi ellátó létesítményekben. A tény, hogy német gyártók képesek nagyobb szabványos mennyiségeket kínálni alacsony áron, nem elégíti ki az uniós piacot, amely változatosságra vágyik a változó divattal és trendekkel összhangban. Egyes állásfoglalásokban hangsúlyozzák, hogy ha a kínai import továbbra is az uniós piacon marad, akkor valószínűleg erre lényegesen kisebb mennyiségben és lényegesen magasabb árakon kerül sor, méghozzá a magasabb kínai bérek és a további vámok miatt. Az állítások között szerepelt az is, hogy ha a termék nem elérhető árú, akkor az újabb generációk már nem részesülnek a termék kultúrájából. |
| --- | --- |

(220)

A CCCLA, valamint az importőrök és kiskereskedők érdekeit képviselő számos fél szerint a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós fogyasztókat érintené a legérzékenyebben. Az Unióban a fogyasztók legnagyobb arányát alacsony jövedelmű fogyasztók alkotják, és így még inkább korlátozott választási lehetőséggel, valamint további érték kínálása nélküli magasabb árakkal találnák magukat szembe, és mindez az EU gazdaságának instabil szakaszában következne be. A termék állítólag pszichológiai árkorláttal rendelkezik, amely felett a fogyasztók már nem hajlandók megvásárolni. A termék bizonyos típusai eltűnnének a piacról, vagy helyükbe más anyagokból, például műanyagból, melaminból, fémből vagy fából készült termékek lépnének. Általánosságban ezek az alternatívák kevésbé környezetbarát termékeket jelentenének. Az állítások között szerepelt az is, hogy korlátozott lesz a választék, mivel a kereslet több mint 60 %-át kielégítő behozatal eltűnik az uniós piacról, miközben a kínálati hiány felnyomja majd az árakat. Ezzel összhangban egyes felek azt állítják, hogy a fogyasztók a lakóhelyük közelében vásárolnak, de az uniós gyártók nem képesek és nem hajlandók alacsony költségű termékeket kínálni a helyi ellátó létesítményekben. A tény, hogy német gyártók képesek nagyobb szabványos mennyiségeket kínálni alacsony áron, nem elégíti ki az uniós piacot, amely változatosságra vágyik a változó divattal és trendekkel összhangban. Egyes állásfoglalásokban hangsúlyozzák, hogy ha a kínai import továbbra is az uniós piacon marad, akkor valószínűleg erre lényegesen kisebb mennyiségben és lényegesen magasabb árakon kerül sor, méghozzá a magasabb kínai bérek és a további vámok miatt. Az állítások között szerepelt az is, hogy ha a termék nem elérhető árú, akkor az újabb generációk már nem részesülnek a termék kultúrájából.

| (221) | A korlátozottabb választékra vonatkozó állítások kapcsán meg kell említeni, hogy a vizsgálat felfedte, hogy a uniós gazdasági ágazat a különböző piaci szegmenseket és forgalmazási csatornákat megcélzó termékek rendkívül széles választékát kínálja. Az intézkedések várhatóan segítik majd az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy teljes potenciálját kiaknázza és tovább gazdagítsa a piacot a termékeivel. Továbbá, azon importőrök közül, akik egyben kiskereskedők is, egyik sem jelezte, hogy fontolóra venné a termék teljes kivonását a termékkínálatából, amennyiben dömpingellenes vám bevezetésére kerül sor. |
| --- | --- |

(221)

A korlátozottabb választékra vonatkozó állítások kapcsán meg kell említeni, hogy a vizsgálat felfedte, hogy a uniós gazdasági ágazat a különböző piaci szegmenseket és forgalmazási csatornákat megcélzó termékek rendkívül széles választékát kínálja. Az intézkedések várhatóan segítik majd az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy teljes potenciálját kiaknázza és tovább gazdagítsa a piacot a termékeivel. Továbbá, azon importőrök közül, akik egyben kiskereskedők is, egyik sem jelezte, hogy fontolóra venné a termék teljes kivonását a termékkínálatából, amennyiben dömpingellenes vám bevezetésére kerül sor.

| (222) | A magasabb árakra vonatkozó állításokat illetően fontos, hogy a vizsgálat célja az egyenlő esélyek biztosítása, nem pedig a kínai árucikkek kizárása az uniós piacról. Objektív módon nem lehet olyan árkorlátot meghatározni, amely felett a fogyasztók ne vásárolnák meg ezt a típusú terméket. Továbbá, mivel az importőröket gyakran árlisták kötik legalább egy évre, összességében nem várható, hogy rövid távon a fogyasztóikra tudnák hárítani az áremelkedést. Ennél fontosabb, hogy tekintve az intézkedések mértékét és a behozatali ár és a viszonteladói ár közötti jelentős különbséget nem valószínű, hogy a felhasználóknak és a fogyasztóknak lényegesen magasabb árakat kellene fizetnie – a vám a CIF behozatali ár alapján kerül kiszámításra, a kiskereskedelmi árak pedig többszörösei a behozatali árnak. Így a legvalószínűbb, hogy a vám összegét az ellátási lánc veszi majd fel, az importőrtől kezdve, egészen a végső fogyasztóig. Ha történik is árnövekedés, az csak kis mértékű lesz és nem lesz hatással a fogyasztói döntésre. Nem várható, hogy a dömpingellenes intézkedések miatt olyan új generációk jelennének meg, amelyek nem vásárolnak asztali és konyhai kerámiaárut. Meg kell továbbá említeni azt is, hogy a vizsgálat felfedte, hogy az uniós gazdasági ágazat képes versenyképes árakat kínálni. |
| --- | --- |

(222)

A magasabb árakra vonatkozó állításokat illetően fontos, hogy a vizsgálat célja az egyenlő esélyek biztosítása, nem pedig a kínai árucikkek kizárása az uniós piacról. Objektív módon nem lehet olyan árkorlátot meghatározni, amely felett a fogyasztók ne vásárolnák meg ezt a típusú terméket. Továbbá, mivel az importőröket gyakran árlisták kötik legalább egy évre, összességében nem várható, hogy rövid távon a fogyasztóikra tudnák hárítani az áremelkedést. Ennél fontosabb, hogy tekintve az intézkedések mértékét és a behozatali ár és a viszonteladói ár közötti jelentős különbséget nem valószínű, hogy a felhasználóknak és a fogyasztóknak lényegesen magasabb árakat kellene fizetnie – a vám a CIF behozatali ár alapján kerül kiszámításra, a kiskereskedelmi árak pedig többszörösei a behozatali árnak. Így a legvalószínűbb, hogy a vám összegét az ellátási lánc veszi majd fel, az importőrtől kezdve, egészen a végső fogyasztóig. Ha történik is árnövekedés, az csak kis mértékű lesz és nem lesz hatással a fogyasztói döntésre. Nem várható, hogy a dömpingellenes intézkedések miatt olyan új generációk jelennének meg, amelyek nem vásárolnak asztali és konyhai kerámiaárut. Meg kell továbbá említeni azt is, hogy a vizsgálat felfedte, hogy az uniós gazdasági ágazat képes versenyképes árakat kínálni.

| (223) | Nem lehet megállapítani azt sem, hogy az intézkedések jelentős hatással lennének a konyhai és asztali árukhoz felhasznált anyagokra. Az anyag típusa nem mindig a legfőbb szempont egy adott kerámia ajándéktárgy kiválasztása során. Egyértelmű azonban, hogy az anyagok nem mindig helyettesíthetők egymással: például az élelmiszerekkel kapcsolatba kerülő anyagokra vonatkozó uniós jogszabályok bizonyos követelményeket írnak elő az élelmiszerekkel érintkező anyagokra vonatkozóan. Említésre méltó az is, hogy egy már régóta működő importőr (amely egyben kiskereskedőként is tevékenykedik) szintén úgy véli, hogy az emberek továbbra is kerámiából készült tányérból fognak étkezni, nem más típusú anyagokból készült tányérokból – és ennek megfelelően alakítja a bővítési terveit. |
| --- | --- |

(223)

Nem lehet megállapítani azt sem, hogy az intézkedések jelentős hatással lennének a konyhai és asztali árukhoz felhasznált anyagokra. Az anyag típusa nem mindig a legfőbb szempont egy adott kerámia ajándéktárgy kiválasztása során. Egyértelmű azonban, hogy az anyagok nem mindig helyettesíthetők egymással: például az élelmiszerekkel kapcsolatba kerülő anyagokra vonatkozó uniós jogszabályok bizonyos követelményeket írnak elő az élelmiszerekkel érintkező anyagokra vonatkozóan. Említésre méltó az is, hogy egy már régóta működő importőr (amely egyben kiskereskedőként is tevékenykedik) szintén úgy véli, hogy az emberek továbbra is kerámiából készült tányérból fognak étkezni, nem más típusú anyagokból készült tányérokból – és ennek megfelelően alakítja a bővítési terveit.

| (224) | A kínálati problémákra vonatozó állítások nem elfogadhatóak, mivel egyrészt, az egyenlő esélyek megteremtésének és tisztességes árak használatának ténye nem egyenértékű a Kínából származó behozatal teljes megszüntetésével. Éppen ellenkezőleg, várhatóan a világon mindenki előnyére szolgál egy tisztességesebb kereskedelmi környezet. Másrészről megállapítást nyert, hogy az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat jelenleg képes a teljes uniós fogyasztás egyharmadát biztosítani nem ássa alá azt a tényt, hogy a Kínából érkező behozatalnak nem dömpingelt árakon kellene bejutnia az uniós piacra. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, valamint a tény, hogy nem üzemelt teljes kapacitással a figyelembe vett időszak során azt sugallja, hogy az uniós gyártók ténylegesen képesek lennének többet értékesíteni az uniós piacon, ha a dömpingelt behozatal megszűnne. Végül, de nem utolsósorban Kína nem az egyetlen behozatali forrás az Unióba. |
| --- | --- |

(224)

A kínálati problémákra vonatozó állítások nem elfogadhatóak, mivel egyrészt, az egyenlő esélyek megteremtésének és tisztességes árak használatának ténye nem egyenértékű a Kínából származó behozatal teljes megszüntetésével. Éppen ellenkezőleg, várhatóan a világon mindenki előnyére szolgál egy tisztességesebb kereskedelmi környezet. Másrészről megállapítást nyert, hogy az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat jelenleg képes a teljes uniós fogyasztás egyharmadát biztosítani nem ássa alá azt a tényt, hogy a Kínából érkező behozatalnak nem dömpingelt árakon kellene bejutnia az uniós piacra. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, valamint a tény, hogy nem üzemelt teljes kapacitással a figyelembe vett időszak során azt sugallja, hogy az uniós gyártók ténylegesen képesek lennének többet értékesíteni az uniós piacon, ha a dömpingelt behozatal megszűnne. Végül, de nem utolsósorban Kína nem az egyetlen behozatali forrás az Unióba.

| (225) | A CCCLA által említett dán felmérés, valamint a svéd szövetség által említett svéd kutatás egyaránt arra utal, hogy a dömpingellenes intézkedések általában a fogyasztók számára költségesek. Bár ezek a kijelentések nagyon általánosak, nem kapcsolódnak különösen ehhez a vizsgálathoz, és nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely igazolja, hogy e vizsgálat tárgyában ténylegesen ilyen hatás lenne várható. |
| --- | --- |

(225)

A CCCLA által említett dán felmérés, valamint a svéd szövetség által említett svéd kutatás egyaránt arra utal, hogy a dömpingellenes intézkedések általában a fogyasztók számára költségesek. Bár ezek a kijelentések nagyon általánosak, nem kapcsolódnak különösen ehhez a vizsgálathoz, és nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely igazolja, hogy e vizsgálat tárgyában ténylegesen ilyen hatás lenne várható.

| (226) | A fentiek alapján ideiglenesen megállapításra kerül, hogy az intézkedések bevezetése általánosságban nem lenne jelentős hatással a fogyasztókra, például a háztartásokra. |
| --- | --- |

(226)

A fentiek alapján ideiglenesen megállapításra kerül, hogy az intézkedések bevezetése általánosságban nem lenne jelentős hatással a fogyasztókra, például a háztartásokra.

6.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (227) | A fentiek fényében ideiglenesen megállapításra került, hogy összességében – az uniós érdekre vonatkozóan rendelkezésre álló információk alapján – nem áll fenn kényszerítő ok a Kínából származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések elrendelésével szemben. |
| --- | --- |

(227)

A fentiek fényében ideiglenesen megállapításra került, hogy összességében – az uniós érdekre vonatkozóan rendelkezésre álló információk alapján – nem áll fenn kényszerítő ok a Kínából származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések elrendelésével szemben.

| (228) | Ezt a következtetést nem tudják kétségbe vonni a számos fél által előterjesztett megfontolások sem, nevezetesen, hogy a dömpingellenes vámok általában visszavetik azon törekvéseiket, hogy bizonyos uniós értékeket eljuttassanak nem uniós országokba, például a beszállítók szociális helyzetének javítása, a gyermekmunka elleni fellépés, vagy a környezet védelme, illetve általános fejlesztési programok tekintetében. Ezek a problémák nem áshatják alá a nyílt és tisztességes kereskedelem elérésének célját, azzal, hogy védik az uniós termelést a nemzetközi kereskedelem olyan torzulásai ellen, mint például a dömping, kereskedelemvédelmi eszközöket alkalmazva az uniós joggal és a WTO szabályaival összhangban. |
| --- | --- |

(228)

Ezt a következtetést nem tudják kétségbe vonni a számos fél által előterjesztett megfontolások sem, nevezetesen, hogy a dömpingellenes vámok általában visszavetik azon törekvéseiket, hogy bizonyos uniós értékeket eljuttassanak nem uniós országokba, például a beszállítók szociális helyzetének javítása, a gyermekmunka elleni fellépés, vagy a környezet védelme, illetve általános fejlesztési programok tekintetében. Ezek a problémák nem áshatják alá a nyílt és tisztességes kereskedelem elérésének célját, azzal, hogy védik az uniós termelést a nemzetközi kereskedelem olyan torzulásai ellen, mint például a dömping, kereskedelemvédelmi eszközöket alkalmazva az uniós joggal és a WTO szabályaival összhangban.

| (229) | A fentiek ellenére ez az előzetes értékelés további alapos elemzést tehet szükségessé, az érdekelt felek észrevételeinek beérkezését követően. |
| --- | --- |

(229)

A fentiek ellenére ez az előzetes értékelés további alapos elemzést tehet szükségessé, az érdekelt felek észrevételeinek beérkezését követően.

G.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (230) | Tekintettel a dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatosan levont következtetésekre, ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell hozni annak megelőzése érdekében, hogy a dömpingelt behozatal az uniós gazdasági ágazatnak további kárt okozzon. |
| --- | --- |

(230)

Tekintettel a dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatosan levont következtetésekre, ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell hozni annak megelőzése érdekében, hogy a dömpingelt behozatal az uniós gazdasági ágazatnak további kárt okozzon.

| (231) | Ezen intézkedések szintjének meghatározásához figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám mértékét. |
| --- | --- |

(231)

Ezen intézkedések szintjének meghatározásához figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám mértékét.

| (232) | A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártási költségeit fedezni tudja, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet az adott szektorban egy ilyen típusú gazdasági ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne, hasonló terméknek az Unió területén történő értékesítésével. A fenti (135) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a forgalom 6 %-os haszonkulcsa ideiglenesen megfelelő minimumnak tekinthető, amelyet az uniós gazdasági ágazat elérhetett volna a káros dömping fennállása nélkül. |
| --- | --- |

(232)

A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártási költségeit fedezni tudja, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet az adott szektorban egy ilyen típusú gazdasági ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne, hasonló terméknek az Unió területén történő értékesítésével. A fenti (135) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a forgalom 6 %-os haszonkulcsa ideiglenesen megfelelő minimumnak tekinthető, amelyet az uniós gazdasági ágazat elérhetett volna a káros dömping fennállása nélkül.

| (233) | Ez alapján kiszámításra került a hasonló termék kárt nem okozó ára az uniós gazdasági ágazat tekintetében. A kárt nem okozó ár számításakor a tényleges nyereség levonásra került a gyártelepi árból, majd hozzáadásra került az uniós gazdasági ágazat így kiszámított megtérülési eladási árhoz a fent említett 6 %-os haszonkulcs. |
| --- | --- |

(233)

Ez alapján kiszámításra került a hasonló termék kárt nem okozó ára az uniós gazdasági ágazat tekintetében. A kárt nem okozó ár számításakor a tényleges nyereség levonásra került a gyártelepi árból, majd hozzáadásra került az uniós gazdasági ágazat így kiszámított megtérülési eladási árhoz a fent említett 6 %-os haszonkulcs.

| (234) | A szükséges árnövelést ezt követően úgy határozták meg, hogy összehasonlították a Kínai Népköztársaság együttműködő exportáló gyártói súlyozott átlagos behozatali árát (az ár-alákínálási számításokhoz megállapított módon) az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a vizsgálati időszak alatt értékesített termékek kárt nem okozó árával. Az összevetésből fakadó esetleges különbséget ezt követően a teljes CIF-importérték átlagának százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(234)

A szükséges árnövelést ezt követően úgy határozták meg, hogy összehasonlították a Kínai Népköztársaság együttműködő exportáló gyártói súlyozott átlagos behozatali árát (az ár-alákínálási számításokhoz megállapított módon) az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a vizsgálati időszak alatt értékesített termékek kárt nem okozó árával. Az összevetésből fakadó esetleges különbséget ezt követően a teljes CIF-importérték átlagának százalékában fejezték ki.

2.   Átmeneti intézkedések

| (235) | A fentiekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra a dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve – az alacsonyabb összegű vám szabályával összhangban – ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni. |
| --- | --- |

(235)

A fentiekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra a dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve – az alacsonyabb összegű vám szabályával összhangban – ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni.

| (236) | A fentiek alapján a dömpingellenes vámtételek ez esetben a dömpingkülönbözetek szintjén kerültek megállapításra. |
| --- | --- |

(236)

A fentiek alapján a dömpingellenes vámtételek ez esetben a dömpingkülönbözetek szintjén kerültek megállapításra.

| (237) | Az e rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) ennélfogva kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó és az említett vállalatok, így a konkrétan említett jogalanyok által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. E vámtételek nem vonatkoznak az e rendelet rendelkező részében konkrétan nem említett vállalatok – beleértve a konkrétan említettekkel kapcsolatban álló vállalatokat – által előállított importált termékekre; melyekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételek alkalmazandók. |
| --- | --- |

(237)

Az e rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) ennélfogva kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó és az említett vállalatok, így a konkrétan említett jogalanyok által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. E vámtételek nem vonatkoznak az e rendelet rendelkező részében konkrétan nem említett vállalatok – beleértve a konkrétan említettekkel kapcsolatban álló vállalatokat – által előállított importált termékekre; melyekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételek alkalmazandók.

| (238) | Az e konkrét vállalatokra vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló valamennyi kérelmet (pl. a jogi személy nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz (12) kell intézni, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártó és értékesítő egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet az egyéni vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával ennek megfelelően módosítják. |
| --- | --- |

(238)

Az e konkrét vállalatokra vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló valamennyi kérelmet (pl. a jogi személy nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz (12) kell intézni, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártó és értékesítő egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet az egyéni vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával ennek megfelelően módosítják.

| (239) | A dömpingellenes vám megfelelő érvényesítésének biztosítása érdekében a maradványvámszintet a nem együttműködő exportáló gyártók mellett azokra a gyártókra is alkalmazni kell, amelyek a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(239)

A dömpingellenes vám megfelelő érvényesítésének biztosítása érdekében a maradványvámszintet a nem együttműködő exportáló gyártók mellett azokra a gyártókra is alkalmazni kell, amelyek a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.

| (240) | Az egyik fél azt kérte, hogy az intézkedések, adott esetben, minimumár formájában kerüljenek bevezetésre. Az adott fél kifejtette, hogy az ad valorem vámok különösen kedvezőtlen hatással lennének a vevőire, akik kiváló minőségű és/vagy nagy mennyiségű importált terméket vásárolnak. A vizsgálat azonban felfedte, hogy – a termékkörbe tartozó árucikkek figyelembevételével – az intézkedések semmilyen egyéb formája nem lenne megfelelőbb. |
| --- | --- |

(240)

Az egyik fél azt kérte, hogy az intézkedések, adott esetben, minimumár formájában kerüljenek bevezetésre. Az adott fél kifejtette, hogy az ad valorem vámok különösen kedvezőtlen hatással lennének a vevőire, akik kiváló minőségű és/vagy nagy mennyiségű importált terméket vásárolnak. A vizsgálat azonban felfedte, hogy – a termékkörbe tartozó árucikkek figyelembevételével – az intézkedések semmilyen egyéb formája nem lenne megfelelőbb.

| (241) | A fentiek alapján a megállapított dömping- és kárkülönbözetek, valamint az ideiglenes vámtételek a következők:








  Vállalat | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Ideiglenes vámtétel |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd és Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd | 26,8 % | 45,3 % | 26,8 % |
| Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd és Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd | 31,2 % | 85,3 % | 31,2 % |
| CHL International Ltd és CHL Porcelain Industries Ltd | 30,0 % | 109,3 % | 30,0 % |
| Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd és Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd | 17,6 % | 76,0 % | 17,6 % |
| Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd | 23,0 % | 44,8 % | 23,0 % |
| Minden egyéb együttműködő exportáló gyártó | 26,6 % | 76,1 % | 26,6 % |
| Minden egyéb vállalat | 58,8 % | 109,3 % | 58,8 % |

(241)

A fentiek alapján a megállapított dömping- és kárkülönbözetek, valamint az ideiglenes vámtételek a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Ideiglenes vámtétel

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd és Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd

26,8 %

45,3 %

26,8 %

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd és Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd

31,2 %

85,3 %

31,2 %

CHL International Ltd és CHL Porcelain Industries Ltd

30,0 %

109,3 %

30,0 %

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd és Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd

17,6 %

76,0 %

17,6 %

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

23,0 %

44,8 %

23,0 %

Minden egyéb együttműködő exportáló gyártó

26,6 %

76,1 %

26,6 %

Minden egyéb vállalat

58,8 %

109,3 %

58,8 %

H.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS

| (242) | A megfelelő ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül azok az érdekelt felek, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek, írásban ismertethetik az álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. A vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni, |
| --- | --- |

(242)

A megfelelő ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül azok az érdekelt felek, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek, írásban ismertethetik az álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. A vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,

ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:

1. cikk

(1)   A jelenleg az ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 és ex 6912 00 90 KN-kód alá tartozó (TARIC-kódok: 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 és 6912009010), a Kínai Népköztársaságból származó, asztali és konyhai kerámiaáruk – kivéve a kerámiakéseket – behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kerül kivetésre.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Vám | TARIC kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
  Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
  Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
  Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd | 26,8 % | B349 |
| Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd | 31,2 % | B350 |
| CHL Porcelain Industries Ltd | 30,0 % | B351 |
| Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
  Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
  Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
  Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
  Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd | 17,6 % | B352 |
| Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd | 23,0 % | B353 |
| Az I. mellékletben felsorolt vállalatok | 26,6 % | B354 |
| Minden egyéb vállalat | 58,8 % | B999 |

Vállalat

Vám

TARIC kiegészítő kód

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;

Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;

Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;

Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd

26,8 %

B349

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd

31,2 %

B350

CHL Porcelain Industries Ltd

30,0 %

B351

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;

Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;

Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;

Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd

Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd

17,6 %

B352

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

23,0 %

B353

Az I. mellékletben felsorolt vállalatok

26,6 %

B354

Minden egyéb vállalat

58,8 %

B999

(3)   A (2) bekezdésben említett vállalatokra meghatározott ideiglenes dömpingellenes vámtételek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, akkor a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.

(4)   Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

(1)   Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.

(2)   Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. november 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL C 44., 2012.2.16., 22. o.

2

(3)  Lásd még: Javaslat az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról; Brüsszel, 2012.6.8. COM(2012) 270 végleges, 2012/0145(Cod).

3

(4)  A Bíróság 2012. február 2-i ítélete a C-249/10 P ügyben (Brosmann Footwear HK és mások kontra az Európai Unió Tanácsa).

4

Brosmann Footwear HK és mások kontra az Európai Unió Tanácsa

(5)  Az Elsőfokú Bíróság 2012. szeptember 18-i ítélete a T-156/11 ügyben (Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd kontra az Európai Unió Tanácsa), 167. pont (még nem tették közzé) és az Elsőfokú Bíróság 2012. október 10-i ítélete a T-170/09 ügyben (Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd kontra az Európai Unió Tanácsa), 53. pont (még nem tették közzé).

5

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd kontra az Európai Unió Tanácsa

Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd kontra az Európai Unió Tanácsa

(6)  A „The tableware, kitchenware and other household articles market in the EU, November 2009” (Az asztali és konyhai áruk és egyéb háztartási cikkek uniós piaca, 2009. november) című, nyilvánosan elérhető CBI-piackutatás számos olyan (demográfiai, társadalmi, kulturális, divat- és technikai) tendenciára mutatott rá, amelyek alapján a kerámiaáruk továbbra is erőteljesen jelen lehetnek az asztali és konyhai áruk uniós piacán, amelytől a tanulmány összességében fellendülést vár. A kutatás által feltárt okok az informálisabb asztali és konyhai áruk – nevezetesen a könnyen kezelhető használati cikkek, az új termékek és az új formák – iránti igény fokozódásától a háztartások megváltozott méretéig terjedtek. A jelenlegi vizsgálatban egy, a mintába felvett nagy importőr, amely egyúttal viszonteladó is, szintén a fogyasztás növekedésére számít a jövőben, mivel várakozásai szerint az emberek továbbra is szívesebben esznek kerámia tányérokból, mint más anyagú terítékekből, így ezen a területen ambiciózus bővítési terveket jelentett be.

6

(7)  1472/2006/EK tanácsi rendelet, kihirdetve: HL L 275., 2006.10.6., 36. o. ((292) preambulumbekezdés).

7

(8)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011XC1129(02):HU:NOT

8

(9)  T-20/03. sz., Kahla/Thüringen Porzellan kontra Bizottság ügy.

9

(10)  „Dumping case likely to harm ceramic makers” (A dömpingeset valószínűleg hátrányosan érinti majd a kerámiagyártókat), China Daily, 2012. február 17.

10

(11)  Megjegyzendő, hogy e piaci felmérés a termékek szélesebb körét érinti, mint e vizsgálat termékköre, mivel műanyag árukra, faárukra, üvegárukra, fémárukra és evőeszközökre is kiterjed.

11

(12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brüsszel, Belgium.

12

---

I. MELLÉKLET

A mintában nem szereplő, együttműködő kínai exportáló gyártók (TARIC kiegészítő kód B354):

| 1. | Amaida Ceramic Product Co., Ltd. |
| --- | --- |

1.

Amaida Ceramic Product Co., Ltd.

| 2. | Asianera Porcelain (Tangshan) Ltd. |
| --- | --- |

2.

Asianera Porcelain (Tangshan) Ltd.

| 3. | Beiliu Changlong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

3.

Beiliu Changlong Ceramics Co., Ltd.

| 4. | Beiliu City Heyun Building Materials Co., Ltd. |
| --- | --- |

4.

Beiliu City Heyun Building Materials Co., Ltd.

| 5. | Beiliu Jiasheng Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

5.

Beiliu Jiasheng Porcelain Co., Ltd.

| 6. | Beiliu Quanli Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

6.

Beiliu Quanli Ceramic Co., Ltd.

| 7. | Beiliu Windview Industries Ltd. |
| --- | --- |

7.

Beiliu Windview Industries Ltd.

| 8. | Betterway International Co., Ltd. |
| --- | --- |

8.

Betterway International Co., Ltd.

| 9. | Cameo China (Fengfeng) Co., Ltd. |
| --- | --- |

9.

Cameo China (Fengfeng) Co., Ltd.

| 10. | Changsha Ellen-Design Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

10.

Changsha Ellen-Design Arts & Crafts Co., Ltd.

| 11. | Changsha Happy Go Products Developing Co., Ltd. |
| --- | --- |

11.

Changsha Happy Go Products Developing Co., Ltd.

| 12. | Chao Ao Huadayu Craftwork Factory |
| --- | --- |

12.

Chao Ao Huadayu Craftwork Factory

| 13. | Chao’an Lian Xing Yuan Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

13.

Chao’an Lian Xing Yuan Ceramics Co., Ltd.

| 14. | Chaoan Oh Yeah Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

14.

Chaoan Oh Yeah Ceramics Industrial Co., Ltd.

| 15. | Chaoan Xin Yuan Ceramics Factory |
| --- | --- |

15.

Chaoan Xin Yuan Ceramics Factory

| 16. | Chao’an Yongsheng Ceramic Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

16.

Chao’an Yongsheng Ceramic Industry Co., Ltd.

| 17. | Chaozhou Baode Ceramics Co., Ltd, |
| --- | --- |

17.

Chaozhou Baode Ceramics Co., Ltd,

| 18. | Chaozhou Baodyai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

18.

Chaozhou Baodyai Porcelain Co., Ltd.

| 19. | Chaozhou Baolian Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

19.

Chaozhou Baolian Ceramics Co., Ltd.

| 20. | Chaozhou Big Arrow Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

20.

Chaozhou Big Arrow Ceramics Industrial Co., Ltd.

| 21. | Chaozhou Boshifa Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

21.

Chaozhou Boshifa Ceramics Making Co., Ltd.

| 22. | Chaozhou Cantake Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

22.

Chaozhou Cantake Craft Co., Ltd.

| 23. | Chaozhou Ceramics Industry and Trade General Corp. |
| --- | --- |

23.

Chaozhou Ceramics Industry and Trade General Corp.

| 24. | Chaozhou Chaofeng Ceramic Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

24.

Chaozhou Chaofeng Ceramic Making Co., Ltd.

| 25. | Chaozhou Chengxi Jijie Art & Craft Painted Porcelain Fty. |
| --- | --- |

25.

Chaozhou Chengxi Jijie Art & Craft Painted Porcelain Fty.

| 26. | Chaozhou Chengxinda Ceramics Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

26.

Chaozhou Chengxinda Ceramics Industry Co., Ltd.

| 27. | Chaozhou Chenhui Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

27.

Chaozhou Chenhui Ceramics Co., Ltd.

| 28. | Chaozhou Chonvson Ceramics Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

28.

Chaozhou Chonvson Ceramics Industry Co., Ltd.

| 29. | Chaozhou Daxin Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

29.

Chaozhou Daxin Arts & Crafts Co., Ltd.

| 30. | Chaozhou Dayi Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

30.

Chaozhou Dayi Ceramics Industries Co., Ltd.

| 31. | Chaozhou Dehong Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

31.

Chaozhou Dehong Ceramics Making Co., Ltd.

| 32. | Chaozhou Deko Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

32.

Chaozhou Deko Ceramic Co., Ltd.

| 33. | Chaozhou Diamond Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

33.

Chaozhou Diamond Ceramics Industrial Co., Ltd.

| 34. | Chaozhou Dongyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

34.

Chaozhou Dongyi Ceramics Co., Ltd.

| 35. | Chaozhou Dragon Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

35.

Chaozhou Dragon Porcelain Industrial Co., Ltd.

| 36. | Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

36.

Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| 37. | Chaozhou Feida Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

37.

Chaozhou Feida Ceramics Industries Co., Ltd.

| 38. | Chaozhou Fengxi Baita Ceramics Fty. |
| --- | --- |

38.

Chaozhou Fengxi Baita Ceramics Fty.

| 39. | Chaozhou Fengxi Canhui Ceramics Manufactory |
| --- | --- |

39.

Chaozhou Fengxi Canhui Ceramics Manufactory

| 40. | Chaozhou Fengxi Dongtian Porcelain Fty. No.2 |
| --- | --- |

40.

Chaozhou Fengxi Dongtian Porcelain Fty. No.2

| 41. | Chaozhou Fengxi Fenger Ceramics Craft Fty. |
| --- | --- |

41.

Chaozhou Fengxi Fenger Ceramics Craft Fty.

| 42. | Chaozhou Fengxi Hongrong Color Porcelain Fty. |
| --- | --- |

42.

Chaozhou Fengxi Hongrong Color Porcelain Fty.

| 43. | Chaozhou Fengxi Shengshui Porcelain Art Factory |
| --- | --- |

43.

Chaozhou Fengxi Shengshui Porcelain Art Factory

| 44. | Chaozhou Fengxi Zone Jinbaichuan Porcelain Crafts Factory |
| --- | --- |

44.

Chaozhou Fengxi Zone Jinbaichuan Porcelain Crafts Factory

| 45. | Chaozhou Fromone Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

45.

Chaozhou Fromone Ceramic Co., Ltd.

| 46. | Chaozhou Genol Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

46.

Chaozhou Genol Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| 47. | Chaozhou Good Concept Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

47.

Chaozhou Good Concept Ceramics Co., Ltd.

| 48. | Chaozhou Grand Collection Tableware Co. Ltd. |
| --- | --- |

48.

Chaozhou Grand Collection Tableware Co. Ltd.

| 49. | Chaozhou Guangjia Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

49.

Chaozhou Guangjia Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| 50. | Chaozhou Guidu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

50.

Chaozhou Guidu Ceramics Co., Ltd.

| 51. | Chaozhou Haihong Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

51.

Chaozhou Haihong Ceramics Making Co., Ltd.

| 52. | Chaozhou Hengchuang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

52.

Chaozhou Hengchuang Porcelain Co., Ltd.

| 53. | Chaozhou Henglibao Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

53.

Chaozhou Henglibao Porcelain Industrial Co., Ltd.

| 54. | Chaozhou Hongbo Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

54.

Chaozhou Hongbo Ceramics Industrial Co., Ltd.

| 55. | Chaozhou Hongjia Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

55.

Chaozhou Hongjia Ceramics Making Co., Ltd.

| 56. | Chaozhou Hongye Ceramics Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

56.

Chaozhou Hongye Ceramics Manufactory Co., Ltd.

| 57. | Chaozhou Hongye Porcelain Development Co., Ltd. |
| --- | --- |

57.

Chaozhou Hongye Porcelain Development Co., Ltd.

| 58. | Chaozhou Hongyue Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

58.

Chaozhou Hongyue Porcelain Industry Co., Ltd.

| 59. | Chaozhou Hongzhan Ceramic Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

59.

Chaozhou Hongzhan Ceramic Manufacture Co., Ltd.

| 60. | Chaozhou Hua Da Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

60.

Chaozhou Hua Da Ceramics Making Co., Ltd.

| 61. | Chaozhou Huabo Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

61.

Chaozhou Huabo Ceramic Co., Ltd.

| 62. | Chaozhou Huade Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

62.

Chaozhou Huade Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| 63. | Chaozhou Huashan Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

63.

Chaozhou Huashan Industrial Co., Ltd.

| 64. | Chaozhou Huayu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

64.

Chaozhou Huayu Ceramics Co., Ltd.

| 65. | Chaozhou Huazong Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

65.

Chaozhou Huazong Ceramics Industries Co., Ltd.

| 66. | Chaozhou Huifeng Ceramics Craft Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

66.

Chaozhou Huifeng Ceramics Craft Making Co., Ltd.

| 67. | Chaozhou J&M Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

67.

Chaozhou J&M Ceramics Industrial Co., Ltd.

| 68. | Chaozhou Jencymic Co., Ltd. |
| --- | --- |

68.

Chaozhou Jencymic Co., Ltd.

| 69. | Chaozhou Jiahua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

69.

Chaozhou Jiahua Ceramics Co., Ltd.

| 70. | Chaozhou Jiahuabao Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

70.

Chaozhou Jiahuabao Ceramics Industrial Co., Ltd.

| 71. | Chaozhou JiaHui Ceramic Factory |
| --- | --- |

71.

Chaozhou JiaHui Ceramic Factory

| 72. | Chaozhou Jiaye Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

72.

Chaozhou Jiaye Ceramics Making Co., Ltd.

| 73. | Chaozhou Jiayi Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

73.

Chaozhou Jiayi Ceramics Making Co., Ltd.

| 74. | Chaozhou Jiayu Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

74.

Chaozhou Jiayu Ceramics Making Co., Ltd.

| 75. | Chaozhou Jin Jia Da Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

75.

Chaozhou Jin Jia Da Porcelain Industry Co., Ltd.

| 76. | Chaozhou Jingfeng Ceramics Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

76.

Chaozhou Jingfeng Ceramics Craft Co., Ltd.

| 77. | Chaozhou Jinqiangyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

77.

Chaozhou Jinqiangyi Ceramics Co., Ltd.

| 78. | Chaozhou Jinyuanli Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

78.

Chaozhou Jinyuanli Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| 79. | Chaozhou Kaibo Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

79.

Chaozhou Kaibo Ceramics Making Co., Ltd.

| 80. | Chaozhou Kedali Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

80.

Chaozhou Kedali Porcelain Industrial Co., Ltd.

| 81. | Chaozhou King’s Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

81.

Chaozhou King’s Porcelain Industry Co., Ltd.

| 82. | Chaozhou Kingwave Porcelain & Pigment Co., Ltd. |
| --- | --- |

82.

Chaozhou Kingwave Porcelain & Pigment Co., Ltd.

| 83. | Chaozhou Lemontree Tableware Co., Ltd. |
| --- | --- |

83.

Chaozhou Lemontree Tableware Co., Ltd.

| 84. | Chaozhou Lianfeng Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

84.

Chaozhou Lianfeng Porcelain Co., Ltd.

| 85. | Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

85.

Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd.

| 86. | Chaozhou Lianyu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

86.

Chaozhou Lianyu Ceramics Co., Ltd.

| 87. | ChaoZhou Lianyuan Ceramic Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

87.

ChaoZhou Lianyuan Ceramic Making Co., Ltd.

| 88. | Chaozhou Lisheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

88.

Chaozhou Lisheng Ceramics Co., Ltd.

| 89. | Chaozhou Loving Home Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

89.

Chaozhou Loving Home Porcelain Co., Ltd.

| 90. | Chaozhou Maocheng Industry Dve. Co., Ltd. |
| --- | --- |

90.

Chaozhou Maocheng Industry Dve. Co., Ltd.

| 91. | Chaozhou MBB Porcelain Factory |
| --- | --- |

91.

Chaozhou MBB Porcelain Factory

| 92. | Chaozhou Mingyu Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

92.

Chaozhou Mingyu Porcelain Industry Co., Ltd.

| 93. | Chaozhou New Power Ltd. |
| --- | --- |

93.

Chaozhou New Power Ltd.

| 94. | Chaozhou Ohga Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

94.

Chaozhou Ohga Porcelain Co., Ltd.

| 95. | Chaozhou Oubo Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

95.

Chaozhou Oubo Ceramics Co., Ltd.

| 96. | Chaozhou Pengfa Ceramics Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

96.

Chaozhou Pengfa Ceramics Manufactory Co., Ltd.

| 97. | Chaozhou Pengxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

97.

Chaozhou Pengxing Ceramics Co., Ltd.

| 98. | Chaozhou Qingfa Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

98.

Chaozhou Qingfa Ceramics Co., Ltd.

| 99. | Chaozhou Raoping Xinfeng Yangda Porcelain Factory |
| --- | --- |

99.

Chaozhou Raoping Xinfeng Yangda Porcelain Factory

| 100. | Chaozhou Ronghua Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

100.

Chaozhou Ronghua Ceramics Making Co., Ltd.

| 101. | Chaozhou Ronglibao Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

101.

Chaozhou Ronglibao Porcelain Co., Ltd.

| 102. | Chaozhou Rui Cheng Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

102.

Chaozhou Rui Cheng Porcelain Industry Co., Ltd.

| 103. | Chaozhou Rui Xiang Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

103.

Chaozhou Rui Xiang Porcelain Industrial Co., Ltd.

| 104. | Chaozhou Ruilong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

104.

Chaozhou Ruilong Ceramics Co., Ltd.

| 105. | Chaozhou Sanhua Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

105.

Chaozhou Sanhua Ceramics Industrial Co., Ltd.

| 106. | Chaozhou Sanming Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

106.

Chaozhou Sanming Industrial Co., Ltd.

| 107. | Chaozhou Santai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

107.

Chaozhou Santai Porcelain Co., Ltd.

| 108. | Chaozhou Shunqiang Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

108.

Chaozhou Shunqiang Ceramics Making Co., Ltd.

| 109. | Chaozhou Shuntai Ceramic Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

109.

Chaozhou Shuntai Ceramic Manufactory Co., Ltd.

| 110. | Chaozhou Songfa Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

110.

Chaozhou Songfa Ceramics Co., Ltd.

| 111. | Chaozhou Sundisk Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

111.

Chaozhou Sundisk Ceramics Making Co., Ltd.

| 112. | Chaozhou Teemjade Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

112.

Chaozhou Teemjade Ceramics Co., Ltd.

| 113. | Chaozhou Thyme Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

113.

Chaozhou Thyme Ceramics Co., Ltd.

| 114. | Chaozhou Tongxing Huajiang Ceramics Making Co., Ltd |
| --- | --- |

114.

Chaozhou Tongxing Huajiang Ceramics Making Co., Ltd

| 115. | Chaozhou Totye Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

115.

Chaozhou Totye Ceramics Industrial Co., Ltd.

| 116. | Chaozhou Trend Art & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

116.

Chaozhou Trend Art & Crafts Co., Ltd.

| 117. | Chaozhou Uncommon Craft Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

117.

Chaozhou Uncommon Craft Industrial Co., Ltd.

| 118. | Chaozhou Weida Ceramic Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

118.

Chaozhou Weida Ceramic Making Co., Ltd.

| 119. | Chaozhou Weigao Ceramic Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

119.

Chaozhou Weigao Ceramic Craft Co., Ltd.

| 120. | Chaozhou Wingoal Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

120.

Chaozhou Wingoal Ceramics Industrial Co., Ltd.

| 121. | Chaozhou Wood House Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

121.

Chaozhou Wood House Porcelain Co., Ltd.

| 122. | Chaozhou Xiangye Ceramics Craft Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

122.

Chaozhou Xiangye Ceramics Craft Making Co., Ltd.

| 123. | Chaozhou Xin Weicheng CP., Ltd. |
| --- | --- |

123.

Chaozhou Xin Weicheng CP., Ltd.

| 124. | Chaozhou Xincheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

124.

Chaozhou Xincheng Ceramics Co., Ltd.

| 125. | Chaozhou Xinde Ceramics Craft Factory |
| --- | --- |

125.

Chaozhou Xinde Ceramics Craft Factory

| 126. | Chaozhou Xingguang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

126.

Chaozhou Xingguang Ceramics Co., Ltd.

| 127. | Chaozhou Xinhui Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

127.

Chaozhou Xinhui Porcelain Co., Ltd.

| 128. | Chaozhou Xinkai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

128.

Chaozhou Xinkai Porcelain Co., Ltd.

| 129. | Chaozhou Xinlong Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

129.

Chaozhou Xinlong Porcelain Industrial Co., Ltd.

| 130. | Chaozhou Xinyu Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

130.

Chaozhou Xinyu Porcelain Industrial Co., Ltd.

| 131. | Chaozhou Xinyue Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

131.

Chaozhou Xinyue Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| 132. | Chaozhou Yangguang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

132.

Chaozhou Yangguang Ceramics Co., Ltd.

| 133. | Chaozhou Yaran Ceramics Craft Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

133.

Chaozhou Yaran Ceramics Craft Making Co., Ltd.

| 134. | Chaozhou Yinhe Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

134.

Chaozhou Yinhe Ceramics Co., Ltd.

| 135. | Chaozhou Yongsheng Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

135.

Chaozhou Yongsheng Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| 136. | Chaozhou Yongxuan Domestic Ceramics Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

136.

Chaozhou Yongxuan Domestic Ceramics Manufactory Co., Ltd.

| 137. | Chaozhou Yu Ri Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

137.

Chaozhou Yu Ri Ceramics Making Co., Ltd.

| 138. | Chaozhou Yuefeng Ceramics Ind. Co., Ltd. |
| --- | --- |

138.

Chaozhou Yuefeng Ceramics Ind. Co., Ltd.

| 139. | Chaozhou Yufeng Ceramics Making Factory |
| --- | --- |

139.

Chaozhou Yufeng Ceramics Making Factory

| 140. | Chaozhou Zhongxia Porcelain Factory Co., Ltd. |
| --- | --- |

140.

Chaozhou Zhongxia Porcelain Factory Co., Ltd.

| 141. | Chaozhou Zhongye Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

141.

Chaozhou Zhongye Ceramics Co., Ltd.

| 142. | Dabu Yongxingxiang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

142.

Dabu Yongxingxiang Ceramics Co., Ltd.

| 143. | Dapu Fuda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

143.

Dapu Fuda Ceramics Co., Ltd.

| 144. | Dapu Taoyuan Porcelain Factory |
| --- | --- |

144.

Dapu Taoyuan Porcelain Factory

| 145. | Dasheng Ceramics Co., Ltd. Dehua |
| --- | --- |

145.

Dasheng Ceramics Co., Ltd. Dehua

| 146. | De Hua Hongshun Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

146.

De Hua Hongshun Ceramic Co., Ltd.

| 147. | Dehua Hongsheng Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

147.

Dehua Hongsheng Ceramic Co., Ltd.

| 148. | Dehua Jianyi Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

148.

Dehua Jianyi Porcelain Industry Co., Ltd.

| 149. | Dehua Kaiyuan Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

149.

Dehua Kaiyuan Porcelain Industry Co., Ltd.

| 150. | Dehua Ruyuan Gifts Co., Ltd. |
| --- | --- |

150.

Dehua Ruyuan Gifts Co., Ltd.

| 151. | Dehua Xinmei Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

151.

Dehua Xinmei Ceramics Co., Ltd.

| 152. | Dongguan Kenney Ceramic Ltd. |
| --- | --- |

152.

Dongguan Kenney Ceramic Ltd.

| 153. | Dongguan Shilong Kyocera Co., Ltd. |
| --- | --- |

153.

Dongguan Shilong Kyocera Co., Ltd.

| 154. | Dongguan Yongfuda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

154.

Dongguan Yongfuda Ceramics Co., Ltd.

| 155. | Evershine Fine China Co., Ltd. |
| --- | --- |

155.

Evershine Fine China Co., Ltd.

| 156. | Excellent Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

156.

Excellent Porcelain Co., Ltd.

| 157. | Fair-Link Limited (Xiamen) |
| --- | --- |

157.

Fair-Link Limited (Xiamen)

| 158. | Far East (Boluo) Ceramics Factory Co., Ltd. |
| --- | --- |

158.

Far East (Boluo) Ceramics Factory Co., Ltd.

| 159. | Far East (chaozhou) Ceramics Factory Co., Ltd. |
| --- | --- |

159.

Far East (chaozhou) Ceramics Factory Co., Ltd.

| 160. | Fengfeng Mining District Yuhang Ceramic Co. Ltd. (Yuhang) |
| --- | --- |

160.

Fengfeng Mining District Yuhang Ceramic Co. Ltd. (Yuhang)

| 161. | Foshan Metart Company Limited |
| --- | --- |

161.

Foshan Metart Company Limited

| 162. | Fujian De Hua Jiashun Art&Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

162.

Fujian De Hua Jiashun Art&Crafts Co., Ltd.

| 163. | Fujian Dehua Chengyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

163.

Fujian Dehua Chengyi Ceramics Co., Ltd.

| 164. | Fujian Dehua Five Continents Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

164.

Fujian Dehua Five Continents Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| 165. | Fujian Dehua Fujue Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

165.

Fujian Dehua Fujue Ceramics Co., Ltd.

| 166. | Fujian Dehua Full Win Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

166.

Fujian Dehua Full Win Crafts Co., Ltd.

| 167. | Fujian Dehua Fusheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

167.

Fujian Dehua Fusheng Ceramics Co., Ltd.

| 168. | Fujian Dehua Gentle Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

168.

Fujian Dehua Gentle Porcelain Co., Ltd.

| 169. | Fujian Dehua Guanhong Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

169.

Fujian Dehua Guanhong Ceramic Co., Ltd.

| 170. | Fujian Dehua Guanjie Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

170.

Fujian Dehua Guanjie Ceramics Co., Ltd.

| 171. | Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd. |
| --- | --- |

171.

Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd.

| 172. | Fujian Dehua Hongda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

172.

Fujian Dehua Hongda Ceramics Co., Ltd.

| 173. | Fujian Dehua Hongsheng Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

173.

Fujian Dehua Hongsheng Arts & Crafts Co., Ltd.

| 174. | Fujian Dehua Hongyu Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

174.

Fujian Dehua Hongyu Ceramic Co., Ltd.

| 175. | Fujian Dehua Huachen Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

175.

Fujian Dehua Huachen Ceramics Co., Ltd.

| 176. | Fujian Dehua Huaxia Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

176.

Fujian Dehua Huaxia Ceramics Co., Ltd.

| 177. | Fujian Dehua Huilong Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

177.

Fujian Dehua Huilong Ceramic Co., Ltd.

| 178. | Fujian Dehua Jingyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

178.

Fujian Dehua Jingyi Ceramics Co., Ltd.

| 179. | Fujian Dehua Jinhua Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

179.

Fujian Dehua Jinhua Porcelain Co., Ltd.

| 180. | Fujian Dehua Jinzhu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

180.

Fujian Dehua Jinzhu Ceramics Co., Ltd.

| 181. | Fujian Dehua Lianda Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

181.

Fujian Dehua Lianda Ceramic Co., Ltd.

| 182. | Fujian Dehua Myinghua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

182.

Fujian Dehua Myinghua Ceramics Co., Ltd.

| 183. | Fujian Dehua Pengxin Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

183.

Fujian Dehua Pengxin Ceramics Co., Ltd.

| 184. | Fujian Dehua Rongxin Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

184.

Fujian Dehua Rongxin Ceramic Co., Ltd.

| 185. | Fujian Dehua Shisheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

185.

Fujian Dehua Shisheng Ceramics Co., Ltd.

| 186. | Fujian Dehua Will Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

186.

Fujian Dehua Will Ceramic Co., Ltd.

| 187. | Fujian Dehua Xianda Ceramic Factory |
| --- | --- |

187.

Fujian Dehua Xianda Ceramic Factory

| 188. | Fujian Dehua Xianghui Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

188.

Fujian Dehua Xianghui Ceramic Co., Ltd.

| 189. | Fujian Dehua Xingye Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

189.

Fujian Dehua Xingye Ceramic Co., Ltd.

| 190. | Fujian Dehua Yonghuang Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

190.

Fujian Dehua Yonghuang Ceramic Co., Ltd.

| 191. | Fujian Dehua Yousheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

191.

Fujian Dehua Yousheng Ceramics Co., Ltd.

| 192. | Fujian Dehua You-Young Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

192.

Fujian Dehua You-Young Crafts Co., Ltd.

| 193. | Fujian Dehua Zhenfeng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

193.

Fujian Dehua Zhenfeng Ceramics Co., Ltd.

| 194. | Fujian Dehua Zhennan Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

194.

Fujian Dehua Zhennan Ceramics Co., Ltd.

| 195. | Fujian Jackson Arts and Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

195.

Fujian Jackson Arts and Crafts Co., Ltd.

| 196. | Fujian Jiamei Group Corporation |
| --- | --- |

196.

Fujian Jiamei Group Corporation

| 197. | Fujian Profit Corp |
| --- | --- |

197.

Fujian Profit Corp

| 198. | Fujian Province Dehua County Beatrot Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

198.

Fujian Province Dehua County Beatrot Ceramic Co., Ltd.

| 199. | Fujian Province Yongchun County Foreign Processing and Assembling Corporation |
| --- | --- |

199.

Fujian Province Yongchun County Foreign Processing and Assembling Corporation

| 200. | Fujian Quanzhou Longpeng Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

200.

Fujian Quanzhou Longpeng Group Co., Ltd.

| 201. | Fujian Quanzhou Shunmei Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

201.

Fujian Quanzhou Shunmei Group Co., Ltd.

| 202. | Fung Lin Wah Group |
| --- | --- |

202.

Fung Lin Wah Group

| 203. | Ganzhou Koin Structure Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

203.

Ganzhou Koin Structure Ceramics Co., Ltd.

| 204. | Global Housewares Factory |
| --- | --- |

204.

Global Housewares Factory

| 205. | Guangdong Baofeng Ceramic Technology Development Co., Ltd. |
| --- | --- |

205.

Guangdong Baofeng Ceramic Technology Development Co., Ltd.

| 206. | Guangdong Bening Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

206.

Guangdong Bening Ceramics Industries Co., Ltd.

| 207. | Guangdong Daye Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

207.

Guangdong Daye Porcelain Co., Ltd.

| 208. | Guangdong Dongbao Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

208.

Guangdong Dongbao Group Co., Ltd.

| 209. | Guangdong Huaxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

209.

Guangdong Huaxing Ceramics Co., Ltd.

| 210. | Guangdong Quanfu Ceramics Ind. Co., Ltd. |
| --- | --- |

210.

Guangdong Quanfu Ceramics Ind. Co., Ltd.

| 211. | Guangdong Shunxiang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

211.

Guangdong Shunxiang Porcelain Co., Ltd.

| 212. | Guangdong Sitong Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

212.

Guangdong Sitong Group Co., Ltd.

| 213. | Guangdong Songfa Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

213.

Guangdong Songfa Ceramics Co., Ltd.

| 214. | Guangdong Yutai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

214.

Guangdong Yutai Porcelain Co., Ltd.

| 215. | Guangxi Beiliu City Ming Chao Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

215.

Guangxi Beiliu City Ming Chao Porcelain Co., Ltd.

| 216. | Guangxi Beiliu Guixin Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

216.

Guangxi Beiliu Guixin Porcelain Co., Ltd.

| 217. | Guangxi Beiliu Huasheng Porcelain Ltd. |
| --- | --- |

217.

Guangxi Beiliu Huasheng Porcelain Ltd.

| 218. | Guangxi Beiliu Newcentury Ceramic Llc. |
| --- | --- |

218.

Guangxi Beiliu Newcentury Ceramic Llc.

| 219. | Guangxi Beiliu Qinglang Porcelain Trade Co., Ltd. |
| --- | --- |

219.

Guangxi Beiliu Qinglang Porcelain Trade Co., Ltd.

| 220. | Guangxi Beiliu Rili Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

220.

Guangxi Beiliu Rili Porcelain Co., Ltd.

| 221. | Guangxi Beiliu Xiongfa Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

221.

Guangxi Beiliu Xiongfa Ceramics Co., Ltd.

| 222. | Guangxi Beiliu Yujie Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

222.

Guangxi Beiliu Yujie Porcelain Co., Ltd.

| 223. | Guangxi Beiliu Zhongli Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

223.

Guangxi Beiliu Zhongli Ceramics Co., Ltd

| 224. | Guangxi Nanshan Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

224.

Guangxi Nanshan Porcelain Co., Ltd.

| 225. | Guangxi Xin Fu Yuan Co. Ltd. |
| --- | --- |

225.

Guangxi Xin Fu Yuan Co. Ltd.

| 226. | Guangxi Yulin Rongxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

226.

Guangxi Yulin Rongxing Ceramics Co., Ltd.

| 227. | Guangzhou Chaintime Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

227.

Guangzhou Chaintime Porcelain Co., Ltd.

| 228. | Guangzhou Xiongji Imp. & Exp. Co., Ltd. |
| --- | --- |

228.

Guangzhou Xiongji Imp. & Exp. Co., Ltd.

| 229. | Haofa Ceramics Co., Ltd. of Dehua Fujian |
| --- | --- |

229.

Haofa Ceramics Co., Ltd. of Dehua Fujian

| 230. | Hebei Dersun Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

230.

Hebei Dersun Ceramic Co., Ltd.

| 231. | Hebei Great Wall Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

231.

Hebei Great Wall Ceramic Co., Ltd.

| 232. | Hunan Baihua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

232.

Hunan Baihua Ceramics Co., Ltd.

| 233. | Hunan Eka Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

233.

Hunan Eka Ceramics Co., Ltd.

| 234. | Hunan Fungdeli Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

234.

Hunan Fungdeli Ceramics Co., Ltd.

| 235. | Hunan Gaofeng Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

235.

Hunan Gaofeng Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| 236. | Hunan Greture Co., Ltd. |
| --- | --- |

236.

Hunan Greture Co., Ltd.

| 237. | Hunan Huawei China Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

237.

Hunan Huawei China Industry Co., Ltd

| 238. | Hunan Huayun Ceramics Factory Co., Ltd |
| --- | --- |

238.

Hunan Huayun Ceramics Factory Co., Ltd

| 239. | Hunan Liling Tianxin China Industry Ltd. |
| --- | --- |

239.

Hunan Liling Tianxin China Industry Ltd.

| 240. | Hunan Provincial Liling Chuhua Ceramic Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

240.

Hunan Provincial Liling Chuhua Ceramic Industrial Co., Ltd.

| 241. | Hunan Quanxiang Ceramics Corp. Ltd. |
| --- | --- |

241.

Hunan Quanxiang Ceramics Corp. Ltd.

| 242. | Hunan Taisun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

242.

Hunan Taisun Ceramics Co., Ltd.

| 243. | Hunan Victor Imp. & Exp. Co., Ltd |
| --- | --- |

243.

Hunan Victor Imp. & Exp. Co., Ltd

| 244. | Hunan Wing Star Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

244.

Hunan Wing Star Ceramic Co., Ltd.

| 245. | Hunan Xianfeng Ceramic Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

245.

Hunan Xianfeng Ceramic Industry Co., Ltd

| 246. | Jiangsu Gaochun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

246.

Jiangsu Gaochun Ceramics Co., Ltd.

| 247. | Jiangsu Yixing Fine Pottery Corp., Ltd. |
| --- | --- |

247.

Jiangsu Yixing Fine Pottery Corp., Ltd.

| 248. | Jiangxi Global Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

248.

Jiangxi Global Ceramic Co., Ltd.

| 249. | Jiangxi Kangshu Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

249.

Jiangxi Kangshu Porcelain Co., Ltd.

| 250. | Jingdezhen F&B Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

250.

Jingdezhen F&B Porcelain Co., Ltd.

| 251. | Jingdezhen Yuanjing Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

251.

Jingdezhen Yuanjing Porcelain Industry Co., Ltd.

| 252. | Jiyuan Jukang Xingxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

252.

Jiyuan Jukang Xingxing Ceramics Co., Ltd.

| 253. | Joyye Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

253.

Joyye Arts & Crafts Co., Ltd.

| 254. | Junior Star Ent’s Co., Ltd. |
| --- | --- |

254.

Junior Star Ent’s Co., Ltd.

| 255. | K&T Ceramics International Co., Ltd. |
| --- | --- |

255.

K&T Ceramics International Co., Ltd.

| 256. | Kam Lee (Xing Guo) Metal and Plastic Fty. Co., Ltd. |
| --- | --- |

256.

Kam Lee (Xing Guo) Metal and Plastic Fty. Co., Ltd.

| 257. | Karpery Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

257.

Karpery Industrial Co., Ltd.

| 258. | Kilncraft Ceramics Ltd. |
| --- | --- |

258.

Kilncraft Ceramics Ltd.

| 259. | Lian Jiang Golden Faith Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

259.

Lian Jiang Golden Faith Porcelain Co., Ltd.

| 260. | Liling Esion Homeware Co., Ltd. |
| --- | --- |

260.

Liling Esion Homeware Co., Ltd.

| 261. | Liling Gaopeng Ceramic Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

261.

Liling Gaopeng Ceramic Industry Co., Ltd.

| 262. | Liling GuanQian Ceramic Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

262.

Liling GuanQian Ceramic Manufacture Co., Ltd.

| 263. | Liling Huahui Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

263.

Liling Huahui Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| 264. | Liling Huawang Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

264.

Liling Huawang Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| 265. | Liling Kaiwei Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

265.

Liling Kaiwei Ceramic Co., Ltd.

| 266. | Liling Liangsheng Ceramic Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

266.

Liling Liangsheng Ceramic Manufacture Co., Ltd.

| 267. | Liling Minghui Ceramic Factory |
| --- | --- |

267.

Liling Minghui Ceramic Factory

| 268. | Liling Only Co., Ltd. |
| --- | --- |

268.

Liling Only Co., Ltd.

| 269. | Liling Quanhu Industries General Company |
| --- | --- |

269.

Liling Quanhu Industries General Company

| 270. | Liling Rongxiang Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

270.

Liling Rongxiang Ceramic Co., Ltd.

| 271. | Liling Ruixiang Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

271.

Liling Ruixiang Ceramics Industrial Co., Ltd.

| 272. | Liling Santang Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

272.

Liling Santang Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| 273. | Liling Shenghua Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

273.

Liling Shenghua Industrial Co., Ltd.

| 274. | Liling Swan Household Co., Ltd. |
| --- | --- |

274.

Liling Swan Household Co., Ltd.

| 275. | Liling Tengrui Industrial and Trading Co., Ltd. |
| --- | --- |

275.

Liling Tengrui Industrial and Trading Co., Ltd.

| 276. | Liling United Ceramic-Ware Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

276.

Liling United Ceramic-Ware Manufacturing Co., Ltd.

| 277. | Liling Yihong Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

277.

Liling Yihong Arts & Crafts Co., Ltd.

| 278. | Liling Yonghe Porcelain Factory |
| --- | --- |

278.

Liling Yonghe Porcelain Factory

| 279. | Liling Yucha Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

279.

Liling Yucha Ceramics Co., Ltd.

| 280. | Linyi Jinli Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

280.

Linyi Jinli Ceramics Co., Ltd.

| 281. | Linyi Pengcheng Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

281.

Linyi Pengcheng Industry Co., Ltd.

| 282. | Linyi Wanqiang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

282.

Linyi Wanqiang Ceramics Co., Ltd.

| 283. | Linyi Zhaogang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

283.

Linyi Zhaogang Ceramics Co., Ltd.

| 284. | Liveon Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

284.

Liveon Industrial Co., Ltd.

| 285. | Long Da Bone China Co., Ltd. |
| --- | --- |

285.

Long Da Bone China Co., Ltd.

| 286. | Meizhou Gaoyu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

286.

Meizhou Gaoyu Ceramics Co., Ltd.

| 287. | Meizhou Lianshunchang Trading Co., Ltd. |
| --- | --- |

287.

Meizhou Lianshunchang Trading Co., Ltd.

| 288. | Meizhou Xinma Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

288.

Meizhou Xinma Ceramics Co., Ltd.

| 289. | Meizhou Yuanfeng Ceramic Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

289.

Meizhou Yuanfeng Ceramic Industry Co., Ltd.

| 290. | Meizhou Zhong Guang Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

290.

Meizhou Zhong Guang Industrial Co., Ltd.

| 291. | Miracle Dynasty Fine Bone China (Shanghai) Co., Ltd. |
| --- | --- |

291.

Miracle Dynasty Fine Bone China (Shanghai) Co., Ltd.

| 292. | Photo USA Electronic Graphic Inc. |
| --- | --- |

292.

Photo USA Electronic Graphic Inc.

| 293. | Quanzhou Allen Light Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

293.

Quanzhou Allen Light Industry Co., Ltd.

| 294. | Quanzhou Chuangli Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

294.

Quanzhou Chuangli Craft Co., Ltd.

| 295. | Quanzhou Dehua Fangsheng Arts Co., Ltd. |
| --- | --- |

295.

Quanzhou Dehua Fangsheng Arts Co., Ltd.

| 296. | Quanzhou Haofu Gifts Co., Ltd. |
| --- | --- |

296.

Quanzhou Haofu Gifts Co., Ltd.

| 297. | Quanzhou Hongsheng Group Corporation |
| --- | --- |

297.

Quanzhou Hongsheng Group Corporation

| 298. | Quanzhou Jianwen Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

298.

Quanzhou Jianwen Craft Co., Ltd.

| 299. | Quanzhou Kunda Gifts Co., Ltd. |
| --- | --- |

299.

Quanzhou Kunda Gifts Co., Ltd.

| 300. | Quanzhou Yongchun Shengyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

300.

Quanzhou Yongchun Shengyi Ceramics Co., Ltd.

| 301. | Raoping Bright Future Porcelain Factory (RBF) |
| --- | --- |

301.

Raoping Bright Future Porcelain Factory (RBF)

| 302. | Raoping Sanrao Yicheng Porcelain Factory |
| --- | --- |

302.

Raoping Sanrao Yicheng Porcelain Factory

| 303. | Raoping Sanyi Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

303.

Raoping Sanyi Industrial Co., Ltd.

| 304. | Raylon Enterprise Co., Ltd. |
| --- | --- |

304.

Raylon Enterprise Co., Ltd.

| 305. | Rong Lin Wah Industrial (Shenzhen) Co., Ltd. |
| --- | --- |

305.

Rong Lin Wah Industrial (Shenzhen) Co., Ltd.

| 306. | Shandong Futai Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

306.

Shandong Futai Ceramics Co., Ltd.

| 307. | Shandong Gaode Hongye Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

307.

Shandong Gaode Hongye Ceramics Co., Ltd.

| 308. | Shandong Kunlun Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

308.

Shandong Kunlun Ceramic Co., Ltd.

| 309. | Shandong Zhaoding Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

309.

Shandong Zhaoding Porcelain Co., Ltd.

| 310. | Shantou Ceramics Industry Supply & Marketing Corp. |
| --- | --- |

310.

Shantou Ceramics Industry Supply & Marketing Corp.

| 311. | Shantou Jinyuan Huajing Economic Trading Co., Ltd. |
| --- | --- |

311.

Shantou Jinyuan Huajing Economic Trading Co., Ltd.

| 312. | Sheng Hua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

312.

Sheng Hua Ceramics Co., Ltd.

| 313. | Shenzhen Baoshengfeng Imp. & Exp. Co., Ltd. |
| --- | --- |

313.

Shenzhen Baoshengfeng Imp. & Exp. Co., Ltd.

| 314. | Shenzhen Bright Future Industry Co., Ltd. (SBF) |
| --- | --- |

314.

Shenzhen Bright Future Industry Co., Ltd. (SBF)

| 315. | Shenzhen Donglin Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

315.

Shenzhen Donglin Industry Co., Ltd.

| 316. | Shenzhen Ever Nice Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

316.

Shenzhen Ever Nice Industry Co., Ltd.

| 317. | Shenzhen Evergrows Trading Co., Ltd. |
| --- | --- |

317.

Shenzhen Evergrows Trading Co., Ltd.

| 318. | Shenzhen Fuliyuan Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

318.

Shenzhen Fuliyuan Porcelain Co., Ltd.

| 319. | Shenzhen Fuxingjiayun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

319.

Shenzhen Fuxingjiayun Ceramics Co., Ltd.

| 320. | Shenzhen Gottawa Industrial Ltd. |
| --- | --- |

320.

Shenzhen Gottawa Industrial Ltd.

| 321. | Shenzhen Hiker Housewares Ltd. |
| --- | --- |

321.

Shenzhen Hiker Housewares Ltd.

| 322. | Shenzhen Senyi Porcelain Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

322.

Shenzhen Senyi Porcelain Industry Co. Ltd.

| 323. | Shenzhen Tao Hui Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

323.

Shenzhen Tao Hui Industrial Co., Ltd.

| 324. | Shenzhen Topchoice Industries Limited |
| --- | --- |

324.

Shenzhen Topchoice Industries Limited

| 325. | Shenzhen Trueland Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

325.

Shenzhen Trueland Industrial Co., Ltd.

| 326. | Shenzhen Universal Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

326.

Shenzhen Universal Industrial Co., Ltd.

| 327. | Shenzhen Zhan Peng Xiang Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

327.

Shenzhen Zhan Peng Xiang Industrial Co., Ltd.

| 328. | Shijiazhuang Kuangqu Huakang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

328.

Shijiazhuang Kuangqu Huakang Porcelain Co., Ltd.

| 329. | Shun Sheng Da Group Co., Ltd. Quanzhou Fujian |
| --- | --- |

329.

Shun Sheng Da Group Co., Ltd. Quanzhou Fujian

| 330. | Stechcol Ceramic Crafts Development (Shenzhen) Co., Ltd. |
| --- | --- |

330.

Stechcol Ceramic Crafts Development (Shenzhen) Co., Ltd.

| 331. | Tangshan Beifangcidu Ceramic Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

331.

Tangshan Beifangcidu Ceramic Group Co., Ltd.

| 332. | Tangshan Boyu Osseous Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

332.

Tangshan Boyu Osseous Ceramic Co., Ltd.

| 333. | Tangshan Daxin Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

333.

Tangshan Daxin Ceramics Co., Ltd.

| 334. | Tangshan Golden Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

334.

Tangshan Golden Ceramic Co., Ltd.

| 335. | Tangshan Haigelei Fine Bone Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

335.

Tangshan Haigelei Fine Bone Porcelain Co., Ltd.

| 336. | Tangshan Hengrui Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

336.

Tangshan Hengrui Porcelain Industry Co., Ltd.

| 337. | Tangshan Huamei Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

337.

Tangshan Huamei Porcelain Co., Ltd.

| 338. | Tangshan Huaxincheng Ceramic Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

338.

Tangshan Huaxincheng Ceramic Products Co., Ltd.

| 339. | Tangshan Huyuan Bone China Co., Ltd. |
| --- | --- |

339.

Tangshan Huyuan Bone China Co., Ltd.

| 340. | Tangshan Imperial-Hero Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

340.

Tangshan Imperial-Hero Ceramics Co., Ltd.

| 341. | Tangshan Jinfangyuan Bone China Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

341.

Tangshan Jinfangyuan Bone China Manufacturing Co., Ltd.

| 342. | Tangshan Keyhandle Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

342.

Tangshan Keyhandle Ceramic Co., Ltd.

| 343. | Tangshan Longchang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

343.

Tangshan Longchang Ceramics Co., Ltd.

| 344. | Tangshan Masterwell Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

344.

Tangshan Masterwell Ceramic Co., Ltd.

| 345. | Tangshan Redrose Porcelain Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

345.

Tangshan Redrose Porcelain Products Co., Ltd.

| 346. | Tangshan Shiyu Commerce Co., Ltd. |
| --- | --- |

346.

Tangshan Shiyu Commerce Co., Ltd.

| 347. | Tangshan Xueyan Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

347.

Tangshan Xueyan Industrial Co., Ltd.

| 348. | Tangshan Yida Industrial Corp. |
| --- | --- |

348.

Tangshan Yida Industrial Corp.

| 349. | Tao Yuan Porcelain Factory |
| --- | --- |

349.

Tao Yuan Porcelain Factory

| 350. | Teammann Co., Ltd. |
| --- | --- |

350.

Teammann Co., Ltd.

| 351. | The China & Hong Kong Resources Co., Ltd. |
| --- | --- |

351.

The China & Hong Kong Resources Co., Ltd.

| 352. | The Great Wall Group Holding Co., Ltd. |
| --- | --- |

352.

The Great Wall Group Holding Co., Ltd.

| 353. | Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd. (Tienshan) |
| --- | --- |

353.

Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd. (Tienshan)

| 354. | Topking Industry (China) Ltd. |
| --- | --- |

354.

Topking Industry (China) Ltd.

| 355. | Tschinawares Co., Ltd. |
| --- | --- |

355.

Tschinawares Co., Ltd.

| 356. | Weijian Ceramic Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

356.

Weijian Ceramic Industrial Co., Ltd.

| 357. | Weiye Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

357.

Weiye Ceramics Co., Ltd.

| 358. | Winpat Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

358.

Winpat Industrial Co., Ltd.

| 359. | Xiamen Acrobat Splendor Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

359.

Xiamen Acrobat Splendor Ceramics Co., Ltd.

| 360. | Xiamen Johnchina Fine Polishing Tech Co., Ltd. |
| --- | --- |

360.

Xiamen Johnchina Fine Polishing Tech Co., Ltd.

| 361. | Xiangqiang Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

361.

Xiangqiang Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| 362. | Xin Fu Yuan Co. Ltd. |
| --- | --- |

362.

Xin Fu Yuan Co. Ltd.

| 363. | Xin Xing Xian XinJiang Pottery Co., Ltd. |
| --- | --- |

363.

Xin Xing Xian XinJiang Pottery Co., Ltd.

| 364. | Xinhua County Huayang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

364.

Xinhua County Huayang Porcelain Co., Ltd.

| 365. | Xuchang Jianxing Porcelain Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

365.

Xuchang Jianxing Porcelain Products Co., Ltd.

| 366. | Yangjiang Shi Ba Zi Kitchen Ware Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

366.

Yangjiang Shi Ba Zi Kitchen Ware Manufacturing Co., Ltd.

| 367. | Yanling Hongyi Import N Export Trade Co., Ltd. |
| --- | --- |

367.

Yanling Hongyi Import N Export Trade Co., Ltd.

| 368. | Ying-Hai (Shenzhen) Industry Dev. Co., Ltd. |
| --- | --- |

368.

Ying-Hai (Shenzhen) Industry Dev. Co., Ltd.

| 369. | Yiyang Red Star Ceramics Ltd. |
| --- | --- |

369.

Yiyang Red Star Ceramics Ltd.

| 370. | Yong Feng Yuan Industry Co., Ltd. (Yong Feng Yuan Industry) |
| --- | --- |

370.

Yong Feng Yuan Industry Co., Ltd. (Yong Feng Yuan Industry)

| 371. | Yongchun Dahui Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

371.

Yongchun Dahui Crafts Co., Ltd.

| 372. | Youzhou City Kongjia Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

372.

Youzhou City Kongjia Porcelain Co., Ltd.

| 373. | Yu Yuan Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

373.

Yu Yuan Ceramics Co., Ltd.

| 374. | Yuzhou Huixiang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

374.

Yuzhou Huixiang Ceramics Co., Ltd.

| 375. | Yuzhou Ruilong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

375.

Yuzhou Ruilong Ceramics Co., Ltd.

| 376. | Zhangjiakou Xuanhua Yici Ceramics Co., Ltd. (Xuanhua Yici) |
| --- | --- |

376.

Zhangjiakou Xuanhua Yici Ceramics Co., Ltd. (Xuanhua Yici)

| 377. | Zhejiang Nansong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

377.

Zhejiang Nansong Ceramics Co., Ltd.

| 378. | Zhuhai Luckyman Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

378.

Zhuhai Luckyman Electronic Co., Ltd.

| 379. | Zibo Boshan Shantou Ceramic Factory |
| --- | --- |

379.

Zibo Boshan Shantou Ceramic Factory

| 380. | Zibo CAC Chinaware Co., Ltd. |
| --- | --- |

380.

Zibo CAC Chinaware Co., Ltd.

| 381. | Zibo Fortune Light Industrial Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

381.

Zibo Fortune Light Industrial Products Co., Ltd.

| 382. | Zibo Fuxin Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

382.

Zibo Fuxin Porcelain Co., Ltd.

| 383. | Zibo GaoDe Ceramic Technology & Development Co., Ltd. |
| --- | --- |

383.

Zibo GaoDe Ceramic Technology & Development Co., Ltd.

| 384. | Zibo Hongda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

384.

Zibo Hongda Ceramics Co., Ltd.

| 385. | Zibo Jinxin Light Industrial Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

385.

Zibo Jinxin Light Industrial Products Co., Ltd.

| 386. | Zibo Kunyang Ceramic Corporation Limited |
| --- | --- |

386.

Zibo Kunyang Ceramic Corporation Limited

---

II. MELLÉKLET

Az 1. cikk (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlán kötelező feltüntetni a kereskedelmi számlát kiállító szervezet tisztviselője által aláírt nyilatkozatot, az alábbi formában:

| 1. | A kereskedelmi számlát kiállító szervezet tisztviselőjének neve és beosztása. |
| --- | --- |

1.

A kereskedelmi számlát kiállító szervezet tisztviselőjének neve és beosztása.

| 2. | Nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) asztali és konyhai kerámiaárut a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC kiegészítő kód) állította elő (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy a számlán feltüntetett információk hiánytalanok és a valóságnak megfelelnek.” |
| --- | --- |

2.

Nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) asztali és konyhai kerámiaárut a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC kiegészítő kód) állította elő (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy a számlán feltüntetett információk hiánytalanok és a valóságnak megfelelnek.”

| 3. | Dátum és aláírás. |
| --- | --- |

3.

Dátum és aláírás.

---

| 15.11.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 318/66 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 318/66

---

A BIZOTTSÁG 1073/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. november 14.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2), és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. november 14-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 40,0 |
| MA | 46,0 |
| TR | 50,7 |
| ZZ | 45,6 |
| 0707 00 05 | AL | 46,1 |
| EG | 140,2 |
| MK | 42,0 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 89,7 |
| 0709 93 10 | MA | 106,9 |
| TR | 123,4 |
| ZZ | 115,2 |
| 0805 20 10 | ZA | 144,8 |
| ZZ | 144,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 41,4 |
| TR | 78,6 |
| ZA | 181,8 |
| ZZ | 100,6 |
| 0805 50 10 | AR | 57,4 |
| TR | 85,0 |
| ZA | 97,7 |
| ZZ | 80,0 |
| 0806 10 10 | BR | 271,8 |
| LB | 256,9 |
| PE | 260,4 |
| TR | 164,8 |
| US | 281,2 |
| ZZ | 247,0 |
| 0808 10 80 | CA | 157,0 |
| CL | 151,2 |
| CN | 83,7 |
| MK | 38,5 |
| NZ | 162,5 |
| US | 189,1 |
| ZA | 143,6 |
| ZZ | 132,2 |
| 0808 30 90 | CN | 55,5 |
| TR | 115,8 |
| ZZ | 85,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

40,0

MA

46,0

TR

50,7

ZZ

45,6

0707 00 05

AL

46,1

EG

140,2

MK

42,0

TR

130,3

ZZ

89,7

0709 93 10

MA

106,9

TR

123,4

ZZ

115,2

0805 20 10

ZA

144,8

ZZ

144,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

41,4

TR

78,6

ZA

181,8

ZZ

100,6

0805 50 10

AR

57,4

TR

85,0

ZA

97,7

ZZ

80,0

0806 10 10

BR

271,8

LB

256,9

PE

260,4

TR

164,8

US

281,2

ZZ

247,0

0808 10 80

CA

157,0

CL

151,2

CN

83,7

MK

38,5

NZ

162,5

US

189,1

ZA

143,6

ZZ

132,2

0808 30 90

CN

55,5

TR

115,8

ZZ

85,7

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 15.11.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 318/68 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 318/68

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. november 13.)

a 2008/185/EK határozatnak Írország, Észak-Írország és az olaszországi Bolzano megye Aujeszky-féle betegségtől mentes tagállamok vagy tagállami régiók jegyzékébe való felvétele tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2012) 7976. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/701/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló, 1964. június 26-i 64/432/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére és 10. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 64/432/EGK irányelv a szarvasmarhafélék és a sertések Unión belüli kereskedelmére alkalmazandó szabályokat állapít meg. Az irányelv 9. cikke írja elő azokat a kritériumokat, amelyek alapján jóvá lehet hagyni az egyes fertőző betegségek, köztük az Aujeszky-féle betegség elleni védekezésre irányuló kötelező nemzeti programokat. Emellett az irányelv 10. cikke rendelkezik arról, hogy amennyiben egy tagállam úgy véli, hogy területe vagy területének egy része mentes az ilyen betegségektől, köztük az Aujeszky-féle betegségtől, be kell nyújtania a Bizottsághoz az ezt alátámasztó megfelelő dokumentációs anyagokat. |
| --- | --- |

(1)

A 64/432/EGK irányelv a szarvasmarhafélék és a sertések Unión belüli kereskedelmére alkalmazandó szabályokat állapít meg. Az irányelv 9. cikke írja elő azokat a kritériumokat, amelyek alapján jóvá lehet hagyni az egyes fertőző betegségek, köztük az Aujeszky-féle betegség elleni védekezésre irányuló kötelező nemzeti programokat. Emellett az irányelv 10. cikke rendelkezik arról, hogy amennyiben egy tagállam úgy véli, hogy területe vagy területének egy része mentes az ilyen betegségektől, köztük az Aujeszky-féle betegségtől, be kell nyújtania a Bizottsághoz az ezt alátámasztó megfelelő dokumentációs anyagokat.

| (2) | Az Aujeszky-féle betegségre vonatkozó, a sertések Közösségen belüli kereskedelmében alkalmazandó kiegészítő garanciákról és a betegséggel kapcsolatos információnyújtással szemben támasztott kritériumokról szóló, 2008. február 21-i 2008/185/EK bizottsági határozat (2) meghatározza a sertések tagállamok közötti szállítására vonatkozó további biztosítékokat. Ezek a garanciák a tagállamok Aujeszky-féle betegségre vonatkozó járványügyi helyzete szerinti besorolásához kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(2)

Az Aujeszky-féle betegségre vonatkozó, a sertések Közösségen belüli kereskedelmében alkalmazandó kiegészítő garanciákról és a betegséggel kapcsolatos információnyújtással szemben támasztott kritériumokról szóló, 2008. február 21-i 2008/185/EK bizottsági határozat (2) meghatározza a sertések tagállamok közötti szállítására vonatkozó további biztosítékokat. Ezek a garanciák a tagállamok Aujeszky-féle betegségre vonatkozó járványügyi helyzete szerinti besorolásához kapcsolódnak.

| (3) | A 2008/185/EK határozat I. melléklete jegyzékbe foglalja azokat a tagállamokat, illetve azok olyan régióit, amelyek az Aujeszky-féle betegségtől mentesek, és ahol tilos a betegség ellen vakcinázást folytatni. A határozat II. melléklete azokat a tagállamokat és a tagállamok azon régióit foglalja jegyzékbe, ahol az Aujeszky-féle betegség felszámolására jóváhagyott nemzeti ellenőrzési programot hajtanak végre. |
| --- | --- |

(3)

A 2008/185/EK határozat I. melléklete jegyzékbe foglalja azokat a tagállamokat, illetve azok olyan régióit, amelyek az Aujeszky-féle betegségtől mentesek, és ahol tilos a betegség ellen vakcinázást folytatni. A határozat II. melléklete azokat a tagállamokat és a tagállamok azon régióit foglalja jegyzékbe, ahol az Aujeszky-féle betegség felszámolására jóváhagyott nemzeti ellenőrzési programot hajtanak végre.

| (4) | Írország, Észak-Írország és az olaszországi Bolzano megye jelenleg a 2008/185/EK határozat II. mellékletének jegyzékében szerepel, mint olyan tagállam vagy tagállami régió, ahol az Aujeszky-féle betegség felszámolására jóváhagyott nemzeti ellenőrzési programot hajtanak végre. |
| --- | --- |

(4)

Írország, Észak-Írország és az olaszországi Bolzano megye jelenleg a 2008/185/EK határozat II. mellékletének jegyzékében szerepel, mint olyan tagállam vagy tagállami régió, ahol az Aujeszky-féle betegség felszámolására jóváhagyott nemzeti ellenőrzési programot hajtanak végre.

| (5) | Írország, Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyság és Bolzano megye tekintetében Olaszország dokumentációt nyújtott be arra irányuló kérelmének alátámasztására, hogy az érintett tagállamokat és Bolzano megyét Aujeszky-féle betegségtől mentesnek nyilvánítsák. |
| --- | --- |

(5)

Írország, Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyság és Bolzano megye tekintetében Olaszország dokumentációt nyújtott be arra irányuló kérelmének alátámasztására, hogy az érintett tagállamokat és Bolzano megyét Aujeszky-féle betegségtől mentesnek nyilvánítsák.

| (6) | Az Írország, Egyesült Királyság és Olaszország által benyújtott alátámasztó dokumentáció értékelését követően helyénvaló, hogy Írországot, Észak-Írországot és Bolzano megyét ezentúl a 2008/185/EK határozat II. mellékletében foglalt jegyzék helyett az I. mellékletében foglalt jegyzékbe sorolják. |
| --- | --- |

(6)

Az Írország, Egyesült Királyság és Olaszország által benyújtott alátámasztó dokumentáció értékelését követően helyénvaló, hogy Írországot, Észak-Írországot és Bolzano megyét ezentúl a 2008/185/EK határozat II. mellékletében foglalt jegyzék helyett az I. mellékletében foglalt jegyzékbe sorolják.

| (7) | A 2008/185/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 2008/185/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2008/185/EK határozat I. és II. melléklete helyébe az e határozat mellékletében szereplő szöveg lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2012. november 13-án.

a Bizottság részéről

Maroš ŠEFČOVIČ

alelnök

---

(1)  HL 121., 1964.7.29., 1977/64. o.

1

(2)  HL L 59., 2008.3.4., 19. o.

2

---

MELLÉKLET

I. MELLÉKLET

Az Aujeszky-féle betegségtől mentes tagállamok vagy régiók, ahol tilos a betegség ellen vakcinázást folytatni

| ISO-kód | Tagállam | Régiók |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgium | Minden régió |
| CZ | Cseh Köztársaság | Minden régió |
| DK | Dánia | Minden régió |
| DE | Németország | Minden régió |
| IE | Írország | Minden régió |
| FR | Franciaország | Ain, Aisne, Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Alpes-Maritimes, Ardèche, Ardennes, Ariège, Aube, Aude, Aveyron, Bas-Rhin, Bouches-du-Rhône, Calvados, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Cher, Corrèze, Côte-d’Or, Côtes-d’Armor, Creuse, Deux-Sèvres, Dordogne, Doubs, Drôme, Essonne, Eure, Eure-et-Loir, Finistère, Gard, Gers, Gironde, Hautes-Alpes, Hauts-de-Seine, Haute Garonne, Haute-Loire, Haute-Marne, Hautes-Pyrénées, Haut-Rhin, Haute-Saône, Haute-Savoie, Haute-Vienne, Hérault, Indre, Ille-et-Vilaine, Indre-et-Loire, Isère, Jura, Landes, Loire, Loire-Atlantique, Loir-et-Cher, Loiret, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Maine-et-Loire, Manche, Marne, Mayenne, Meurthe-et-Moselle, Meuse, Morbihan, Moselle, Nièvre, Nord, Oise, Orne, Paris, Pas-de-Calais, Pyrénées-Atlantiques, Pyrénées-Orientales, Puy-de-Dôme, Réunion, Rhône, Sarthe, Saône-et-Loire, Savoie, Seine-et-Marne, Seine-Maritime, Seine-Saint-Denis, Somme, Tarn, Tarn-et-Garonne, Territoire de Belfort, Val-de-Marne, Val-d’Oise, Var, Vaucluse, Vendée, Vienne, Vosges, Yonne, Yvelines megyék. |
| IT | Olaszország | Bolzano megye |
| CY | Ciprus | Minden régió |
| LU | Luxemburg | Minden régió |
| NL | Hollandia | Minden régió |
| AT | Ausztria | Minden régió |
| SI | Szlovénia | Minden régió |
| SK | Szlovákia | Minden régió |
| FI | Finnország | Minden régió |
| SE | Svédország | Minden régió |
| UK | Egyesült Királyság | Minden régió |

ISO-kód

Tagállam

Régiók

BE

Belgium

Minden régió

CZ

Cseh Köztársaság

Minden régió

DK

Dánia

Minden régió

DE

Németország

Minden régió

IE

Írország

Minden régió

FR

Franciaország

Ain, Aisne, Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Alpes-Maritimes, Ardèche, Ardennes, Ariège, Aube, Aude, Aveyron, Bas-Rhin, Bouches-du-Rhône, Calvados, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Cher, Corrèze, Côte-d’Or, Côtes-d’Armor, Creuse, Deux-Sèvres, Dordogne, Doubs, Drôme, Essonne, Eure, Eure-et-Loir, Finistère, Gard, Gers, Gironde, Hautes-Alpes, Hauts-de-Seine, Haute Garonne, Haute-Loire, Haute-Marne, Hautes-Pyrénées, Haut-Rhin, Haute-Saône, Haute-Savoie, Haute-Vienne, Hérault, Indre, Ille-et-Vilaine, Indre-et-Loire, Isère, Jura, Landes, Loire, Loire-Atlantique, Loir-et-Cher, Loiret, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Maine-et-Loire, Manche, Marne, Mayenne, Meurthe-et-Moselle, Meuse, Morbihan, Moselle, Nièvre, Nord, Oise, Orne, Paris, Pas-de-Calais, Pyrénées-Atlantiques, Pyrénées-Orientales, Puy-de-Dôme, Réunion, Rhône, Sarthe, Saône-et-Loire, Savoie, Seine-et-Marne, Seine-Maritime, Seine-Saint-Denis, Somme, Tarn, Tarn-et-Garonne, Territoire de Belfort, Val-de-Marne, Val-d’Oise, Var, Vaucluse, Vendée, Vienne, Vosges, Yonne, Yvelines megyék.

IT

Olaszország

Bolzano megye

CY

Ciprus

Minden régió

LU

Luxemburg

Minden régió

NL

Hollandia

Minden régió

AT

Ausztria

Minden régió

SI

Szlovénia

Minden régió

SK

Szlovákia

Minden régió

FI

Finnország

Minden régió

SE

Svédország

Minden régió

UK

Egyesült Királyság

Minden régió

II. MELLÉKLET

Tagállamok vagy régiók, ahol az Aujeszky-féle betegség felszámolására jóváhagyott nemzeti ellenőrzési programokat hajtanak végre

| ISO-kód | Tagállam | Régiók |
| --- | --- | --- |
| ES | Spanyolország | Minden régió |
| HU | Magyarország | Minden régió |
| PL | Lengyelország | Minden régió |

ISO-kód

Tagállam

Régiók

ES

Spanyolország

Minden régió

HU

Magyarország

Minden régió

PL

Lengyelország

Minden régió

---

| 15.11.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 318/71 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 318/71

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. november 13.)

a 2008/855/EK határozat egyes húsoknak és húsipari termékeknek a határozat melléklete III. részében felsorolt területek révén érintett tagállamokból más tagállamokba való szállítása tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2012) 7977. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/702/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élő állatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az egyes tagállamokban előforduló klasszikus sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló, 2008. november 3-i 2008/855/EK bizottsági határozat (3) járványügyi intézkedéseket ír elő a mellékletben felsorolt tagállamokban, illetve régióikban előforduló klasszikus sertéspestissel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(1)

Az egyes tagállamokban előforduló klasszikus sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló, 2008. november 3-i 2008/855/EK bizottsági határozat (3) járványügyi intézkedéseket ír elő a mellékletben felsorolt tagállamokban, illetve régióikban előforduló klasszikus sertéspestissel kapcsolatban.

| (2) | A 2008/855/EK határozat 7. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy azoknak az érintett tagállamoknak, melyeknek egyes területei szerepelnek a melléklet III. részében, biztosítaniuk kell, hogy a melléklet e részében felsorolt területeken lévő gazdaságokból friss sertéshúst, valamint részben vagy teljes egészében ilyen húsból készült előkészített húst és húskészítményt ne szállítsanak más tagállamba. |
| --- | --- |

(2)

A 2008/855/EK határozat 7. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy azoknak az érintett tagállamoknak, melyeknek egyes területei szerepelnek a melléklet III. részében, biztosítaniuk kell, hogy a melléklet e részében felsorolt területeken lévő gazdaságokból friss sertéshúst, valamint részben vagy teljes egészében ilyen húsból készült előkészített húst és húskészítményt ne szállítsanak más tagállamba.

| (3) | A 2008/855/EK határozat 8a. cikke kimondja, hogy azok az érintett tagállamok, amelyeknek egyes területei szerepelnek a melléklet III. részében, bizonyos feltételek mellett engedélyezhetik e határozat mellékletének III. részében felsorolt területeken kívüli gazdaságokból származó friss sertéshús, valamint részben vagy teljes egészében ilyen húsból készült előkészített hús és húskészítmény más tagállamokba történő szállítását. |
| --- | --- |

(3)

A 2008/855/EK határozat 8a. cikke kimondja, hogy azok az érintett tagállamok, amelyeknek egyes területei szerepelnek a melléklet III. részében, bizonyos feltételek mellett engedélyezhetik e határozat mellékletének III. részében felsorolt területeken kívüli gazdaságokból származó friss sertéshús, valamint részben vagy teljes egészében ilyen húsból készült előkészített hús és húskészítmény más tagállamokba történő szállítását.

| (4) | A 2008/855/EK határozat 8c. cikke előírja, hogy a 7. cikk (1) bekezdésétől eltérve, az érintett tagállamok, amelyeknek egyes területei a melléklet III. részében szerepelnek, bizonyos feltételek mellett engedélyezhetik a friss sertéshús, valamint a részben vagy teljes egészében ilyen húsból készült előkészített hús és húskészítmény más tagállamokba való szállítását. |
| --- | --- |

(4)

A 2008/855/EK határozat 8c. cikke előírja, hogy a 7. cikk (1) bekezdésétől eltérve, az érintett tagállamok, amelyeknek egyes területei a melléklet III. részében szerepelnek, bizonyos feltételek mellett engedélyezhetik a friss sertéshús, valamint a részben vagy teljes egészében ilyen húsból készült előkészített hús és húskészítmény más tagállamokba való szállítását.

| (5) | A 2008/855/EK határozat 8a. és 8c. cikke egy-egy szállítási rendszerről rendelkezik, amelyek biztosítják, hogy a bizonyos feltételeknek megfelelő friss sertéshús, valamint a részben vagy teljes egészében ilyen húsból készült előkészített hús és húskészítmény a klasszikus sertéspestis kórokozó tekintetében ne jelentsen kockázatot. A vágóhidak, a darabolóüzemek és a húsfeldolgozó üzemek ezért kiegészítő kockázat nélkül egyszerre mindkét rendszer szerint dolgozhatnak, feltéve, hogy teljesítenek a gazdaságok és üzemek listájának bejelentésére vonatkozó néhány további követelményt. Ezért a két rendszert szabályozó két rendelkezést össze lehet vonni, és az előírásoknak megfelelő gazdaságok, vágóhidak, darabolóüzemek és húsfeldolgozó üzemek ennek megfelelően hagyhatók jóvá. |
| --- | --- |

(5)

A 2008/855/EK határozat 8a. és 8c. cikke egy-egy szállítási rendszerről rendelkezik, amelyek biztosítják, hogy a bizonyos feltételeknek megfelelő friss sertéshús, valamint a részben vagy teljes egészében ilyen húsból készült előkészített hús és húskészítmény a klasszikus sertéspestis kórokozó tekintetében ne jelentsen kockázatot. A vágóhidak, a darabolóüzemek és a húsfeldolgozó üzemek ezért kiegészítő kockázat nélkül egyszerre mindkét rendszer szerint dolgozhatnak, feltéve, hogy teljesítenek a gazdaságok és üzemek listájának bejelentésére vonatkozó néhány további követelményt. Ezért a két rendszert szabályozó két rendelkezést össze lehet vonni, és az előírásoknak megfelelő gazdaságok, vágóhidak, darabolóüzemek és húsfeldolgozó üzemek ennek megfelelően hagyhatók jóvá.

| (6) | Annak érdekében, hogy a friss sertéshús, valamint a részben vagy teljes egészében ilyen húsból készült előkészített hús és húskészítmény szállítási rendszere működésének megfelelő nyomon követése és átláthatósága biztosított legyen, indokolt, hogy a rendszert alkalmazó tagállamok a szállítási rendszer tekintetében jóváhagyott gazdaságokról, vágóhidakról, darabolóüzemekről és húsfeldolgozó üzemekről naprakész listát vezessenek, és ezt a listát kellő időben a Bizottság és a tagállamok rendelkezésére bocsássák. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy a friss sertéshús, valamint a részben vagy teljes egészében ilyen húsból készült előkészített hús és húskészítmény szállítási rendszere működésének megfelelő nyomon követése és átláthatósága biztosított legyen, indokolt, hogy a rendszert alkalmazó tagállamok a szállítási rendszer tekintetében jóváhagyott gazdaságokról, vágóhidakról, darabolóüzemekről és húsfeldolgozó üzemekről naprakész listát vezessenek, és ezt a listát kellő időben a Bizottság és a tagállamok rendelkezésére bocsássák.

| (7) | A 2008/855/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 2008/855/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2008/855/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 8a. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „8a. cikk
  A melléklet III. részében felsorolt területek révén érintett tagállamokból származó friss sertéshús, valamint a részben vagy teljes egészében ilyen húsból készült előkészített hús és húskészítmény más tagállamokba történő szállítása
  (1)   Azok az érintett tagállamok, amelyeknek területei szerepelnek a melléklet III. részében, engedélyezhetik a születésük óta a melléklet III. részében felsorolt területeken kívüli gazdaságokban tartott sertésekből származó friss sertéshús, valamint a részben vagy teljes egészében ilyen húsból készült előkészített hús és húskészítmény más tagállamokba történő szállítását, amennyiben a hús, az előkészített hús és a húskészítmény előállítására, tárolására és feldolgozására a (4) bekezdés szerint jóváhagyott létesítményekben kerül sor.
  (2)   A 7. cikk (1) bekezdésétől eltérve, azok a tagállamok, amelyek területei a melléklet III. részében szerepelnek, engedélyezhetik a friss sertéshús, valamint a részben vagy teljes egészében ilyen húsból készült előkészített hús és húskészítmény más tagállamokba való szállítását, feltéve, hogy






  a) | a hús olyan sertésekből származik, amelyeket a melléklet III. részében felsorolt területeken található és a (3) bekezdéssel összhangban jóváhagyott gazdaságokban tartottak; |
| --- | --- | --- |

1.

A 8a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8a. cikk

A melléklet III. részében felsorolt területek révén érintett tagállamokból származó friss sertéshús, valamint a részben vagy teljes egészében ilyen húsból készült előkészített hús és húskészítmény más tagállamokba történő szállítása

(1)   Azok az érintett tagállamok, amelyeknek területei szerepelnek a melléklet III. részében, engedélyezhetik a születésük óta a melléklet III. részében felsorolt területeken kívüli gazdaságokban tartott sertésekből származó friss sertéshús, valamint a részben vagy teljes egészében ilyen húsból készült előkészített hús és húskészítmény más tagállamokba történő szállítását, amennyiben a hús, az előkészített hús és a húskészítmény előállítására, tárolására és feldolgozására a (4) bekezdés szerint jóváhagyott létesítményekben kerül sor.

(2)   A 7. cikk (1) bekezdésétől eltérve, azok a tagállamok, amelyek területei a melléklet III. részében szerepelnek, engedélyezhetik a friss sertéshús, valamint a részben vagy teljes egészében ilyen húsból készült előkészített hús és húskészítmény más tagállamokba való szállítását, feltéve, hogy

a)

a hús olyan sertésekből származik, amelyeket a melléklet III. részében felsorolt területeken található és a (3) bekezdéssel összhangban jóváhagyott gazdaságokban tartottak;

| b) | olyan vágóhidak, darabolóüzemek és húsfeldolgozó üzemek állították elő, amelyeket a (4) bekezdéssel összhangban jóváhagytak. |
| --- | --- |

b)

olyan vágóhidak, darabolóüzemek és húsfeldolgozó üzemek állították elő, amelyeket a (4) bekezdéssel összhangban jóváhagytak.

(3)   A tagállam illetékes hatósága a (2) bekezdés a) pontja alkalmazásában csak akkor hagyhatja jóvá a gazdaságokat, ha:

| a) | azok az illetékes hatóság által jóváhagyott biológiai biztonsági tervet hajtanak végre; |
| --- | --- |

a)

azok az illetékes hatóság által jóváhagyott biológiai biztonsági tervet hajtanak végre;

| b) | azok kizárólag olyan gazdaságokból származó sertéseket fogadtak, amelyek:






  i. | e határozatnak megfelelően jóváhagyásra kerültek; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

azok kizárólag olyan gazdaságokból származó sertéseket fogadtak, amelyek:

i.

e határozatnak megfelelően jóváhagyásra kerültek; vagy

| ii. | olyan területeken találhatók, amelyeket a melléklet nem sorol fel, és amelyek a sertések befogadását megelőző hat hónapban nemzeti vagy uniós jogszabályok szerint semmiféle korlátozás alá nem estek klasszikus sertéspestis miatt; a hat hónapba a gazdaság e határozat szerinti jóváhagyásának időpontját megelőző időszak beleszámít; |
| --- | --- |

ii.

olyan területeken találhatók, amelyeket a melléklet nem sorol fel, és amelyek a sertések befogadását megelőző hat hónapban nemzeti vagy uniós jogszabályok szerint semmiféle korlátozás alá nem estek klasszikus sertéspestis miatt; a hat hónapba a gazdaság e határozat szerinti jóváhagyásának időpontját megelőző időszak beleszámít;

| c) | azokat az illetékes hatóság legfeljebb három hónapos időközökben, rendszeresen ellenőrzi; az ellenőrzések során az illetékes hatóság legalább






  i. | a 2002/106/EK határozat mellékletének III. fejezetében lefektetett iránymutatások szerint jár el; |
| --- | --- | --- |

c)

azokat az illetékes hatóság legfeljebb három hónapos időközökben, rendszeresen ellenőrzi; az ellenőrzések során az illetékes hatóság legalább

i.

a 2002/106/EK határozat mellékletének III. fejezetében lefektetett iránymutatások szerint jár el;

| ii. | elvégez egy, a 2002/106/EK határozat melléklete IV. fejezetének A. részében meghatározott ellenőrzési és mintavételi eljárásokkal történő klinikai vizsgálatot; |
| --- | --- |

ii.

elvégez egy, a 2002/106/EK határozat melléklete IV. fejezetének A. részében meghatározott ellenőrzési és mintavételi eljárásokkal történő klinikai vizsgálatot;

| iii. | ellenőrzi a 2001/89/EK irányelv 15. cikke (2) bekezdése b) pontjának második, negyedik, ötödik, hatodik és hetedik francia bekezdésében előírt rendelkezések tényleges alkalmazását; |
| --- | --- |

iii.

ellenőrzi a 2001/89/EK irányelv 15. cikke (2) bekezdése b) pontjának második, negyedik, ötödik, hatodik és hetedik francia bekezdésében előírt rendelkezések tényleges alkalmazását;

| iv. | a fenti feltételeknek való megfelelés hiánya esetén azonnali hatállyal felfüggeszti vagy visszavonja a jóváhagyást; |
| --- | --- |

iv.

a fenti feltételeknek való megfelelés hiánya esetén azonnali hatállyal felfüggeszti vagy visszavonja a jóváhagyást;

| d) | azokban laboratóriumi felügyeleti rendszer keretében az állatokon a vágóhídra szállításuk előtt legalább hat hónapon át a klasszikus sertéspestis kimutatására irányuló, negatív eredményekhez vezető laboratóriumi vizsgálatokat végeztek el, az illetékes hatóság által alkalmazott klasszikussertéspestis-felügyeleti tervben meghatározott mintavételi eljárásoknak megfelelő mintákon; |
| --- | --- |

d)

azokban laboratóriumi felügyeleti rendszer keretében az állatokon a vágóhídra szállításuk előtt legalább hat hónapon át a klasszikus sertéspestis kimutatására irányuló, negatív eredményekhez vezető laboratóriumi vizsgálatokat végeztek el, az illetékes hatóság által alkalmazott klasszikussertéspestis-felügyeleti tervben meghatározott mintavételi eljárásoknak megfelelő mintákon;

| e) | azok egy legalább 3 kilométeres sugarú terület középpontjában helyezkednek el, ahol az illetékes hatóságok az állatokon negyedévente a klasszikus sertéspestis kimutatására irányuló, negatív eredményekhez vezető laboratóriumi vizsgálatokat végeztek a klasszikussertéspestis-felügyeleti tervben meghatározott mintavételi eljárásoknak megfelelő mintákon; |
| --- | --- |

e)

azok egy legalább 3 kilométeres sugarú terület középpontjában helyezkednek el, ahol az illetékes hatóságok az állatokon negyedévente a klasszikus sertéspestis kimutatására irányuló, negatív eredményekhez vezető laboratóriumi vizsgálatokat végeztek a klasszikussertéspestis-felügyeleti tervben meghatározott mintavételi eljárásoknak megfelelő mintákon;

| f) | azok olyan megyében találhatók, ahol






  — | a klasszikus sertéspestis visszaszorítására és megfigyelésére irányuló, a Bizottság által jóváhagyott programot hajtanak végre, |
| --- | --- | --- |

f)

azok olyan megyében találhatók, ahol

—

a klasszikus sertéspestis visszaszorítására és megfigyelésére irányuló, a Bizottság által jóváhagyott programot hajtanak végre,

| — | a klasszikus sertéspestis előfordulása és gyakorisága a házi sertéseknél és a vaddisznóknál egyaránt jelentősen csökkent, |
| --- | --- |

—

a klasszikus sertéspestis előfordulása és gyakorisága a házi sertéseknél és a vaddisznóknál egyaránt jelentősen csökkent,

| — | a klasszikus sertéspestis vírusának terjedése sertéseknél nem volt kimutatható az elmúlt tizenkét hónap során. |
| --- | --- |

—

a klasszikus sertéspestis vírusának terjedése sertéseknél nem volt kimutatható az elmúlt tizenkét hónap során.

(4)   A tagállamok illetékes hatósága az (1) bekezdés és a (2) bekezdés b) pontja alkalmazásában csak azokat a vágóhidakat, darabolóüzemeket és húsfeldolgozó üzemeket hagyja jóvá, amelyekben a más tagállamokba szállítható friss hús, valamint a részben vagy teljes egészében ilyen húsból készült előkészített hús és húskészítmény előállítását, tárolását és feldolgozását az olyan egyéb, részben vagy teljes egészében friss húsból, előkészített húsból és húskészítményből álló termékek előállításától, tárolásától és feldolgozásától elkülönítve végzik, amelyek részben vagy teljes egészében olyan sertések húsát tartalmazzák, amelyek a melléklet III. részében felsorolt területek valamelyikén található, nem a (3) bekezdés szerint jóváhagyott gazdaságokból származnak vagy érkeztek.

(5)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett sertéshúst, előkészített húst és húskészítményt a következő jelöléssel kell ellátni:

| a) | a friss sertéshúst a 854/2004/EK rendelet I. melléklete I. szakaszának III. fejezetében előírt jelöléssel kell ellátni; |
| --- | --- |

a)

a friss sertéshúst a 854/2004/EK rendelet I. melléklete I. szakaszának III. fejezetében előírt jelöléssel kell ellátni;

| b) | az előkészített húsokat és húskészítményeket a 853/2004/EK rendelet II. mellékletének I. szakaszában előírt jelöléssel kell ellátni. |
| --- | --- |

b)

az előkészített húsokat és húskészítményeket a 853/2004/EK rendelet II. mellékletének I. szakaszában előírt jelöléssel kell ellátni.

(6)   Azoknak a tagállamoknak, amelyek alkalmazzák az (1) bekezdés rendelkezéseit vagy a (2) bekezdésben megengedett eltérést, naprakész listát kell vezetniük a (3) és (4) bekezdés szerint jóváhagyott gazdaságokról, vágóhidakról, darabolóüzemekről és húsfeldolgozó üzemekről. A listában fel kell tüntetni legalább a létesítmény nevét, címét, hivatalos nyilvántartási számát, típusát és a jóváhagyás időpontját. A listát és minden aktualizált változatát – az első gazdaság vagy létesítmény jóváhagyásától vagy a jóváhagyás minden további módosításától számított 24 órán belül – a Bizottság és a többi tagállam rendelkezésére kell bocsátani.”

| 2. | A 8c. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

A 8c. cikket el kell hagyni.

Article 2

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2012. november 13-án.

a Bizottság részéről

Maroš ŠEFČOVIČ

alelnök

---

(1)  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  HL L 302., 2008.11.13., 19. o.

3

---

Helyesbítések

| 15.11.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 318/74 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 318/74

---

Helyesbítés az Európai Központi Bank Általános Tanácsa eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2004. június 17-i EKB/2004/12 európai központi banki határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 230., 2004. június 30.
  )

A 63. oldalon, a 8. cikk (2) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(2)   Az euróövezeten kívüli tagállamok nemzeti központi bankjai kijelölhetik személyzetük legfeljebb két-két tagját valamely bizottság ülésein való részvételre, amennyiben az adott bizottság olyan ügyekkel foglalkozik, amelyek az Általános Tanács hatáskörébe tartoznak, valamint amennyiben ezt az adott bizottság elnöke és az Igazgatóság célszerűnek tartja.”

helyesen:

„(2)   Az euroövezeten kívüli tagállamok nemzeti központi bankjai kijelölhetik személyzetük legfeljebb két-két tagját valamely bizottság ülésein való részvételre, amennyiben az adott bizottság olyan ügyekkel foglalkozik, amelyek az Általános Tanács hatáskörébe tartoznak, valamint amennyiben ezt az adott bizottság elnöke és az Igazgatóság célszerűnek tartja.”

---