# Europeiska unionens L 20/2013

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2013.020.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 20 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 56 årgången23 januari 2013 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2013.020.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 20

Svensk utgåva

Lagstiftning

56 årgången23 januari 2013

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2013/40/EU |
| | * | Rådets beslut av den 10 maj 2010 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, och om provisorisk tillämpning av ramavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan | 1 |
| Ramavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan | 2 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 49/2013 av den 22 januari 2013 om ändring av förordning (EU) nr 1284/2009 om införande av vissa specifika restriktiva åtgärder mot Republiken Guinea | 25 |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 50/2013 av den 22 januari 2013 om genomförande av artikel 16.2 i förordning (EU) nr 204/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen | 29 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 51/2013 av den 16 januari 2013 om ändring av förordning (EG) nr 152/2009 vad gäller analysmetoder för bestämning av beståndsdelar av animaliskt ursprung för offentlig kontroll av foder (
  1
  ) | 33 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 52/2013 av den 22 januari 2013 om ändring av bilaga XIb till rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller pärlande vin, pärlande vin tillsatt med koldioxid och rektifierad koncentrerad druvmust | 44 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 53/2013 av den 22 januari 2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1183/2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot personer som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo | 46 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 54/2013 av den 22 januari 2013 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 48 |
| | | BESLUT |
| | | 2013/41/Gusp |
| | * | Beslut Eucap Nestor/1/2013 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 11 januari 2013 om inrättande av en kommitté av bidragande länder för Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor) | 50 |
| | | 2013/42/Gusp |
| | * | Beslut Eucap Nestor/2/2013 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 11 januari 2013 om godtagande av bidrag från tredjestater till Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor) | 52 |
| | * | Rådets beslut 2013/43/Gusp av den 22 januari 2013 om unionens fortsatta verksamhet till stöd för förhandlingarna om vapenhandelsfördraget inom ramen för den europeiska säkerhetsstrategin | 53 |
| | * | Rådets beslut 2013/44/Gusp av den 22 januari 2013 om ändring och förlängning av beslut 2010/96/Gusp om Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av somaliska säkerhetsstyrkor | 57 |
| | * | Rådets beslut 2013/45/Gusp av den 22 januari 2013 om ändring av beslut 2011/137/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen | 60 |
| | * | Rådets genomförandebeslut 2013/46/Gusp av den 22 januari 2013 om genomförande av beslut 2010/788/Gusp om restriktiva åtgärder mot Demokratiska republiken Kongo | 65 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

2013/40/EU

*

Rådets beslut av den 10 maj 2010 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, och om provisorisk tillämpning av ramavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan

1

Ramavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan

2

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) nr 49/2013 av den 22 januari 2013 om ändring av förordning (EU) nr 1284/2009 om införande av vissa specifika restriktiva åtgärder mot Republiken Guinea

25

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 50/2013 av den 22 januari 2013 om genomförande av artikel 16.2 i förordning (EU) nr 204/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen

29

*

Kommissionens förordning (EU) nr 51/2013 av den 16 januari 2013 om ändring av förordning (EG) nr 152/2009 vad gäller analysmetoder för bestämning av beståndsdelar av animaliskt ursprung för offentlig kontroll av foder (
  1
  )

1

33

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 52/2013 av den 22 januari 2013 om ändring av bilaga XIb till rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller pärlande vin, pärlande vin tillsatt med koldioxid och rektifierad koncentrerad druvmust

44

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 53/2013 av den 22 januari 2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1183/2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot personer som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo

46

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 54/2013 av den 22 januari 2013 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

48

BESLUT

2013/41/Gusp

*

Beslut Eucap Nestor/1/2013 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 11 januari 2013 om inrättande av en kommitté av bidragande länder för Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor)

50

2013/42/Gusp

*

Beslut Eucap Nestor/2/2013 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 11 januari 2013 om godtagande av bidrag från tredjestater till Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor)

52

*

Rådets beslut 2013/43/Gusp av den 22 januari 2013 om unionens fortsatta verksamhet till stöd för förhandlingarna om vapenhandelsfördraget inom ramen för den europeiska säkerhetsstrategin

53

*

Rådets beslut 2013/44/Gusp av den 22 januari 2013 om ändring och förlängning av beslut 2010/96/Gusp om Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av somaliska säkerhetsstyrkor

57

*

Rådets beslut 2013/45/Gusp av den 22 januari 2013 om ändring av beslut 2011/137/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen

60

*

Rådets genomförandebeslut 2013/46/Gusp av den 22 januari 2013 om genomförande av beslut 2010/788/Gusp om restriktiva åtgärder mot Demokratiska republiken Kongo

65

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets direktiv 2008/90/EG av den 29 september 2008 om saluföring av fruktplantsförökningsmaterial och fruktplantor avsedda för fruktproduktion (omarbetad version) (EUT L 267 av den 8.10.2008) | 70 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets direktiv 2008/90/EG av den 29 september 2008 om saluföring av fruktplantsförökningsmaterial och fruktplantor avsedda för fruktproduktion (omarbetad version) (EUT L 267 av den 8.10.2008)

(EUT L 267 av den 8.10.2008)

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 23.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 20/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 20/1

---

RÅDETS BESLUT

av den 10 maj 2010

om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, och om provisorisk tillämpning av ramavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan

(2013/40/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 207 och 212, jämförda med artikel 218.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 7 maj 2008 bemyndigade rådet Europeiska kommissionen att föra förhandlingar med Republiken Korea om ett ramavtal, nedan kallat avtalet. |
| --- | --- |

(1)

Den 7 maj 2008 bemyndigade rådet Europeiska kommissionen att föra förhandlingar med Republiken Korea om ett ramavtal, nedan kallat avtalet.

| (2) | Förhandlingarna avslutades och avtalat paraferades den 14 oktober 2009. |
| --- | --- |

(2)

Förhandlingarna avslutades och avtalat paraferades den 14 oktober 2009.

| (3) | Avtalet bör undertecknas och tillämpas provisoriskt, med förbehåll för att det senare ingås. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet bör undertecknas och tillämpas provisoriskt, med förbehåll för att det senare ingås.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet av ramavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan, godkänns härmed på unionens vägnar, med förbehåll för att avtalet ingås.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Avtalet ska tillämpas provisoriskt i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för avtalets ikraftträdande avslutas. Den provisoriska tillämpningen börjar den första dagen i den första månaden efter den dag då parterna till varandra anmält att de förfaranden som är nödvändiga för provisorisk tillämpning har avslutats.

Artikel 3

Rådets ordförande bemyndigas att utse den person eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet på unionens vägnar.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Artikel 5

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 10 maj 2010.

På rådets vägnar

C. ASHTON

Ordförande

---

RAMAVTAL

mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan

EUROPEISKA UNIONEN, nedan kallad unionen,

och

KONUNGARIKET BELGIEN,

REPUBLIKEN BULGARIEN,

REPUBLIKEN TJECKIEN,

KONUNGARIKET DANMARK,

FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,

REPUBLIKEN ESTLAND,

IRLAND,

REPUBLIKEN GREKLAND,

KONUNGARIKET SPANIEN,

REPUBLIKEN FRANKRIKE,

REPUBLIKEN ITALIEN,

REPUBLIKEN CYPERN,

REPUBLIKEN LETTLAND,

REPUBLIKEN LITAUEN,

STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,

REPUBLIKEN UNGERN,

MALTA,

KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,

REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,

REPUBLIKEN POLEN,

REPUBLIKEN PORTUGAL,

RUMÄNIEN,

REPUBLIKEN SLOVENIEN,

REPUBLIKEN SLOVAKIEN,

REPUBLIKEN FINLAND,

KONUNGARIKET SVERIGE,

FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,

fördragsslutande parter i fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, nedan kallade medlemsstaterna,

å ena sidan, och

REPUBLIKEN KOREA,

å andra sidan,

nedan gemensamt kallade parterna,

SOM BEAKTAR de traditionella vänskapsband och de historiska, politiska och ekonomiska band som förenar dem,

SOM ERINRAR OM ramavtalet om handel och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan, som undertecknades i Luxemburg den 28 oktober 1996 och trädde i kraft den 1 april 2001,

SOM BEAKTAR den ökande takten i den process genom vilken Europeiska unionen skaffar sig en egen identitet i utrikespolitiken och på området säkerhet och rättvisa,

SOM ÄR MEDVETNA OM att Republiken Korea tar på sig allt fler uppgifter och allt större ansvar i det internationella samfundet,

SOM BETONAR den vittomspännande karaktär som förbindelserna mellan parterna har och vikten av kontinuerliga ansträngningar för att bibehålla samstämmigheten totalt sett,

SOM BEKRÄFTAR sin önskan att upprätthålla och vidareutveckla en regelbunden politisk dialog mellan parterna, grundad på gemensamma värderingar och strävanden,

SOM UTTRYCKER sin gemensamma vilja att föra upp förbindelserna mellan parterna på nivån för ett fördjupat partnerskap, bl.a. på det politiska, det ekonomiska och det sociala området och på kulturområdet,

SOM ÄR FAST BESLUTNA att i detta syfte befästa, fördjupa och diversifiera förbindelserna på områden av gemensamt intresse, på bilateral, regional och global nivå och på grundval av likställdhet, respekt för suveränitet, icke-diskriminering och ömsesidig nytta,

SOM BEKRÄFTAR den stora vikt som parterna fäster vid de demokratiska principerna, vid de mänskliga rättigheterna enligt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och andra relevanta internationella människorättsinstrument samt vid rättsstatsprincipen och principen om god samhällsstyrning,

SOM BEKRÄFTAR att de är fast beslutna att bekämpa de mest allvarliga brotten som angår hela det internationella samfundet och att de är övertygade om att en effektiv lagföring av dessa brott måste säkras genom åtgärder på det nationella planet och ett förstärkt internationellt samarbete,

SOM BEAKTAR att terrorism är ett hot mot den globala säkerheten, som önskar intensifiera sin dialog och sitt samarbete i kampen mot terrorism i enlighet med de relevanta internationella instrumenten – särskilt FN:s säkerhetsråds resolution 1373 – och som bekräftar att respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen utgör grunden för kampen mot terrorism,

SOM DELAR uppfattningen att spridning av massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen utgör ett allvarligt hot mot den internationella säkerheten, som är medvetna om det internationella samfundets engagemang för att bekämpa sådan spridning – vilket bland annat tagit sig uttryck i antagandet av relevanta internationella överenskommelser och resolutioner från FN:s säkerhetsråd, särskilt resolution 1540 – och som önskar förstärka dialogen och samarbetet mellan parterna på detta område,

SOM ÄR MEDVETNA OM behovet av ett närmare samarbete på området rättvisa, frihet och säkerhet,

SOM I DETTA SAMMANHANG ERINRAR OM att de bestämmelser i avtalet som faller inom ramen för avdelning V i tredje delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt binder Förenade kungariket och Irland i deras egenskap av enskilda avtalsslutande parter, inte i deras egenskap av medlemmar av Europeiska unionen, till dess att Europeiska unionen underrättar Republiken Korea om att någon av staterna har blivit bunden i dessa frågor i egenskap av medlem av Europeiska unionen, i enlighet med det protokoll om Förenade kungarikets och Irlands ställning fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och som även erinrar om att detsamma gäller Danmark, i enlighet med det relevanta protokoll om Danmarks ställning fogat till de ovannämnda fördragen,

SOM TAR FASTA PÅ sin önskan att främja hållbar utveckling, i dess ekonomiska, sociala och miljörelaterade dimensioner,

SOM UTTRYCKER sitt engagemang för att trygga en hög miljöskyddsnivå och sin fasta föresats att samarbeta för att bekämpa klimatförändringarna,

SOM ERINRAR OM sitt stöd för rättvis globalisering och för målen full, produktiv sysselsättning och anständigt arbete för alla,

SOM ÄR MEDVETNA OM att handels- och investeringsflödena mellan parterna har utvecklats på ett mycket positivt sätt på grundval av det globala, regelbaserade handelssystemet i Världshandelsorganisationens (WTO) regi,

SOM ÄR ANGELÄGNA OM att trygga villkoren för och främja en hållbar ökning och utveckling av handels- och investeringsflödena mellan parterna till ömsesidig nytta, bl.a. genom upprättande av ett frihandelsområde,

SOM ÄR ENSE OM behovet av kollektiva ansträngningar för att komma till rätta med globala problem såsom terrorism, de mest allvarliga brotten som angår hela det internationella samfundet, spridning av massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen, klimatförändringar, otrygghet i försörjningen med energi och andra resurser, fattigdom och den finansiella krisen,

SOM ÄR FAST BESLUTNA att stärka samarbetet på områden av gemensamt intresse, särskilt främjande av demokratiska principer och respekt för mänskliga rättigheter, bekämpning av spridning av massförstörelsevapen och av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen, åtgärder mot de mest allvarliga brotten som angår hela det internationella samfundet, bekämpning av terrorism, samarbete i regionala och internationella organisationer, handel och investeringar, dialog om den ekonomiska politiken, företagssamarbete, skatte- och tullfrågor, konkurrenspolitik, informationssamhället, vetenskap och teknik, energifrågor, transportfrågor, sjötransportpolitik, konsumentpolitik, hälsofrågor, sysselsättning och sociala frågor, miljö och naturresurser, klimatförändringar, jordbruk, landsbygdsutveckling och skogsbruk, havs- och fiskefrågor, utvecklingsbistånd, kultur, information, kommunikation, audiovisuella och andra medier, utbildning, rättsstatsprincipen, rättsligt samarbete, skydd av personuppgifter, migration, bekämpning av narkotika, organiserad brottslighet, korruption, penningtvätt, terrorismfinansiering och it-brottslighet, samarbete på det rättsvårdande området, turism, det civila samhället, offentlig förvaltning samt statistik,

SOM BEAKTAR hur viktigt det är att främja direkt berörda personers och organs (särskilt ekonomiska aktörers och företagssammanslutningars) deltagande i samarbetet,

SOM ÄR MEDVETNA OM att det är önskvärt att stärka vardera partens roll och profil i den andra partens region och att främja direkta personkontakter mellan parterna,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

AVDELNING I

GRUNDVAL OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Artikel 1

Grundval för samarbetet

1.   Parterna bekräftar den vikt som de fäster vid de demokratiska principerna, de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna och rättsstatsprincipen. Respekten för de demokratiska principerna och för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna enligt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och andra relevanta internationella människorättsinstrument – vilka återspeglar rättsstatsprincipen – ligger till grund för parternas inrikes- och utrikespolitik och utgör en av detta avtals grundsatser.

2.   Parterna bekräftar den vikt som de fäster vid Förenta nationernas stadga och sitt stöd för de gemensamma värderingar som kommer till uttryck i denna.

3.   Parterna bekräftar sitt engagemang för att främja hållbar utveckling i alla dess dimensioner och ekonomisk tillväxt, för att bidra till uppnåendet av internationellt överenskomna utvecklingsmål och för att samarbeta i syfte att möta globala utmaningar på miljöområdet, särskilt klimatförändringarna.

4.   Parterna bekräftar, särskilt med beaktande av deras internationella skyldigheter, den vikt som de fäster vid principen om god samhällsstyrning och bekämpning av korruption.

5.   Parterna betonar den vikt som de fäster vid den vittomspännande karaktär som de bilaterala förbindelserna mellan parterna har och vid bibehållande av samstämmigheten totalt sett i förbindelserna.

6.   Parterna är överens om att föra upp förbindelserna dem emellan på nivån för ett fördjupat partnerskap och att förstärka samarbetsområdena på bilateral, regional och global nivå.

7.   Genomförandet av detta avtal mellan parter som delar samma värderingar och respekterar samma principer ska därför grundas på principerna om dialog, ömsesidig respekt, jämlikt partnerskap, multilateralism, samförstånd och respekt för internationell rätt.

Artikel 2

Mål för samarbetet

1.   Med sikte på att förstärka sitt samarbete förbinder sig parterna att intensifiera den politiska dialogen dem emellan och vidareutveckla de ekonomiska förbindelserna mellan parterna. Parternas bemödanden ska särskilt inriktas på att

| a) | komma överens om en framtidsvision för ett fördjupat partnerskap och utveckla gemensamma projekt för att förverkliga denna vision, |
| --- | --- |

a)

komma överens om en framtidsvision för ett fördjupat partnerskap och utveckla gemensamma projekt för att förverkliga denna vision,

| b) | föra en regelbunden politisk dialog, |
| --- | --- |

b)

föra en regelbunden politisk dialog,

| c) | främja kollektiva ansträngningar i alla relevanta regionala och internationella forum för att komma till rätta med globala problem, |
| --- | --- |

c)

främja kollektiva ansträngningar i alla relevanta regionala och internationella forum för att komma till rätta med globala problem,

| d) | främja ekonomiskt samarbete – inbegripet vetenskapligt och tekniskt samarbete – mellan parterna på områden av gemensamt intresse i syfte att diversifiera handeln till ömsesidig nytta, |
| --- | --- |

d)

främja ekonomiskt samarbete – inbegripet vetenskapligt och tekniskt samarbete – mellan parterna på områden av gemensamt intresse i syfte att diversifiera handeln till ömsesidig nytta,

| e) | uppmuntra samarbete mellan företag genom att underlätta investeringar på ömse sidor och genom att främja större ömsesidig förståelse, |
| --- | --- |

e)

uppmuntra samarbete mellan företag genom att underlätta investeringar på ömse sidor och genom att främja större ömsesidig förståelse,

| f) | utöka det ömsesidiga deltagandet i de av parternas samarbetsprogram som står öppna för den andra parten, |
| --- | --- |

f)

utöka det ömsesidiga deltagandet i de av parternas samarbetsprogram som står öppna för den andra parten,

| g) | på olika sätt stärka vardera partens roll och profil i den andra partens region, t.ex. med hjälp av kulturutbyten, informationsteknik och utbildning, och |
| --- | --- |

g)

på olika sätt stärka vardera partens roll och profil i den andra partens region, t.ex. med hjälp av kulturutbyten, informationsteknik och utbildning, och

| h) | främja direkta personkontakter och förståelse mellan parterna. |
| --- | --- |

h)

främja direkta personkontakter och förståelse mellan parterna.

2.   Parterna är överens om att med utgångspunkt i sitt etablerade partnerskap och sina gemensamma värderingar utveckla samarbetet och dialogen mellan parterna i alla frågor av gemensamt intresse. Parternas ansträngningar ska särskilt inriktas på att

| a) | förstärka den politiska dialogen och det politiska samarbetet, i synnerhet i fråga om de mänskliga rättigheterna, icke-spridning av massförstörelsevapen, handeldvapen och lätta vapen, de mest allvarliga brotten som angår hela det internationella samfundet samt terrorismbekämpning, |
| --- | --- |

a)

förstärka den politiska dialogen och det politiska samarbetet, i synnerhet i fråga om de mänskliga rättigheterna, icke-spridning av massförstörelsevapen, handeldvapen och lätta vapen, de mest allvarliga brotten som angår hela det internationella samfundet samt terrorismbekämpning,

| b) | förstärka samarbetet på alla handels- och investeringsrelaterade områden av gemensamt intresse och trygga villkoren för en hållbar ökning av handels- och investeringsflödena mellan parterna till ömsesidig nytta, |
| --- | --- |

b)

förstärka samarbetet på alla handels- och investeringsrelaterade områden av gemensamt intresse och trygga villkoren för en hållbar ökning av handels- och investeringsflödena mellan parterna till ömsesidig nytta,

| c) | förstärka samarbetet på området ekonomisk utveckling, i synnerhet i fråga om dialog om den ekonomiska politiken, företagssamarbete, skatte- och tullfrågor, konkurrenspolitik, informationssamhället, vetenskap och teknik, energifrågor, transportfrågor, sjötransportpolitik och konsumentpolitik, |
| --- | --- |

c)

förstärka samarbetet på området ekonomisk utveckling, i synnerhet i fråga om dialog om den ekonomiska politiken, företagssamarbete, skatte- och tullfrågor, konkurrenspolitik, informationssamhället, vetenskap och teknik, energifrågor, transportfrågor, sjötransportpolitik och konsumentpolitik,

| d) | förstärka samarbetet på området hållbar utveckling, i synnerhet rörande hälsofrågor, sysselsättning och sociala frågor, miljö och naturresurser, klimatförändringar, jordbruk, landsbygdsutveckling och skogsbruk, havs- och fiskefrågor samt utvecklingsbistånd, |
| --- | --- |

d)

förstärka samarbetet på området hållbar utveckling, i synnerhet rörande hälsofrågor, sysselsättning och sociala frågor, miljö och naturresurser, klimatförändringar, jordbruk, landsbygdsutveckling och skogsbruk, havs- och fiskefrågor samt utvecklingsbistånd,

| e) | förstärka samarbetet på områdena kultur, information, kommunikation, audiovisuella och andra medier samt utbildning, |
| --- | --- |

e)

förstärka samarbetet på områdena kultur, information, kommunikation, audiovisuella och andra medier samt utbildning,

| f) | förstärka samarbetet på området rättvisa, frihet och säkerhet, i synnerhet i fråga om rättsstatsprincipen, rättsligt samarbete, skydd av personuppgifter, migration, bekämpning av narkotika, organiserad brottslighet, korruption, penningtvätt, terrorismfinansiering och it-brottslighet samt samarbete på det rättsvårdande området, |
| --- | --- |

f)

förstärka samarbetet på området rättvisa, frihet och säkerhet, i synnerhet i fråga om rättsstatsprincipen, rättsligt samarbete, skydd av personuppgifter, migration, bekämpning av narkotika, organiserad brottslighet, korruption, penningtvätt, terrorismfinansiering och it-brottslighet samt samarbete på det rättsvårdande området,

| g) | förstärka samarbetet på andra områden av gemensamt intresse, i synnerhet i fråga om turism, det civila samhället, offentlig förvaltning och statistik. |
| --- | --- |

g)

förstärka samarbetet på andra områden av gemensamt intresse, i synnerhet i fråga om turism, det civila samhället, offentlig förvaltning och statistik.

AVDELNING II

POLITISK DIALOG OCH POLITISKT SAMARBETE

Artikel 3

Politisk dialog

1.   En regelbunden politisk dialog grundad på gemensamma värderingar och strävanden ska upprättas mellan Republiken Korea och Europeiska unionen. Dialogen ska föras i enlighet med de förfaranden som Republiken Korea och Europeiska unionen kommer överens om.

2.   Den politiska dialogen ska syfta till att

| a) | betona parternas engagemang för demokratin och för respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

a)

betona parternas engagemang för demokratin och för respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna,

| b) | främja fredliga lösningar på internationella och regionala konflikter och stärka Förenta nationerna och andra internationella organisationer, |
| --- | --- |

b)

främja fredliga lösningar på internationella och regionala konflikter och stärka Förenta nationerna och andra internationella organisationer,

| c) | intensifiera de politiska överläggningarna om frågor som rör internationell säkerhet, såsom vapenkontroll, nedrustning, icke-spridning av massförstörelsevapen och internationell överföring av konventionella vapen, |
| --- | --- |

c)

intensifiera de politiska överläggningarna om frågor som rör internationell säkerhet, såsom vapenkontroll, nedrustning, icke-spridning av massförstörelsevapen och internationell överföring av konventionella vapen,

| d) | överväga viktiga internationella frågor av gemensamt intresse och därvid intensifiera utbytet av relevant information såväl mellan parterna som inom internationella forum, och |
| --- | --- |

d)

överväga viktiga internationella frågor av gemensamt intresse och därvid intensifiera utbytet av relevant information såväl mellan parterna som inom internationella forum, och

| e) | intensifiera överläggningarna om frågor av särskilt intresse för länderna i Asien–Stillahavsregionen och Europa, för att främja fred, stabilitet och välstånd i de båda regionerna. |
| --- | --- |

e)

intensifiera överläggningarna om frågor av särskilt intresse för länderna i Asien–Stillahavsregionen och Europa, för att främja fred, stabilitet och välstånd i de båda regionerna.

3.   Dialogen mellan parterna ska föras genom kontakter, utbyten och överläggningar, särskilt i följande former:

| a) | Toppmöten för stats- och regeringscheferna, när parterna anser det nödvändigt. |
| --- | --- |

a)

Toppmöten för stats- och regeringscheferna, när parterna anser det nödvändigt.

| b) | Årliga överläggningar på ministernivå, enligt överenskommelse mellan parterna. |
| --- | --- |

b)

Årliga överläggningar på ministernivå, enligt överenskommelse mellan parterna.

| c) | Genomgångar på högre tjänstemannanivå av viktiga utrikes- och inrikeshändelser. |
| --- | --- |

c)

Genomgångar på högre tjänstemannanivå av viktiga utrikes- och inrikeshändelser.

| d) | Sektorsdialoger om frågor av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

d)

Sektorsdialoger om frågor av gemensamt intresse.

| e) | Delegationsutbyten mellan Europaparlamentet och Republiken Koreas nationalförsamling. |
| --- | --- |

e)

Delegationsutbyten mellan Europaparlamentet och Republiken Koreas nationalförsamling.

Artikel 4

Bekämpning av spridning av massförstörelsevapen

1.   Parterna anser att spridning till statliga eller icke-statliga aktörer av massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen utgör ett av de allvarligaste hoten mot internationell stabilitet och säkerhet.

2.   Parterna är därför överens om att samarbeta för att bidra till att motverka spridning av massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen genom att i full utsträckning fullgöra sina respektive skyldigheter enligt rättsliga instrument om nedrustning och icke-spridning och andra relevanta instrument som parterna godkänt. Parterna är överens om att denna bestämmelse utgör en av detta avtals grundsatser.

3.   Parterna är vidare överens om att samarbeta för att bidra till att motverka spridning av massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen

| a) | genom att vidta åtgärder för att, alltefter omständigheterna, underteckna, ratificera eller ansluta sig till alla andra relevanta internationella instrument och till fullo genomföra dessa, och |
| --- | --- |

a)

genom att vidta åtgärder för att, alltefter omständigheterna, underteckna, ratificera eller ansluta sig till alla andra relevanta internationella instrument och till fullo genomföra dessa, och

| b) | genom upprättande av ett effektivt system med nationella exportkontroller för att hindra spridning av massförstörelsevapen och därtill hörande varor och teknik, omfattande slutanvändarkontroller och lämpliga civil- och straffrättsliga påföljder vid överträdelser av exportkontrollerna. |
| --- | --- |

b)

genom upprättande av ett effektivt system med nationella exportkontroller för att hindra spridning av massförstörelsevapen och därtill hörande varor och teknik, omfattande slutanvändarkontroller och lämpliga civil- och straffrättsliga påföljder vid överträdelser av exportkontrollerna.

4.   Parterna är överens om att den politiska dialogen dem emellan ska beledsaga och befästa dessa satser.

Artikel 5

Handeldvapen och lätta vapen

1.   Parterna är medvetna om att olaglig tillverkning, överföring och omsättning av handeldvapen och lätta vapen, inbegripet ammunition till sådana vapen, samt överdriven anhopning, bristfällig hantering, otillräckligt säker lagring och okontrollerad spridning av sådana vapen fortsätter att utgöra ett allvarligt hot mot freden och den internationella säkerheten.

2.   De är överens om att fullgöra sina respektive skyldigheter att bekämpa den olagliga handeln med handeldvapen och lätta vapen, inbegripet ammunition till sådana vapen, inom ramen för internationella instrument såsom FN:s handlingsprogram för att förebygga, bekämpa och undanröja samtliga aspekter av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen och det internationella instrumentet för att stater i tid och på ett tillförlitligt sätt ska kunna identifiera och spåra olagliga handeldvapen och lätta vapen samt sina skyldigheter enligt FN:s säkerhetsråds resolutioner.

3.   Parterna förbinder sig att samarbeta och sörja för samordning, komplementaritet och synergi i sina ansträngningar att bekämpa den olagliga handeln med handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa på global, regional, subregional och nationell nivå.

Artikel 6

De mest allvarliga brotten som angår hela det internationella samfundet

1.   Parterna bekräftar att de mest allvarliga brotten som angår hela det internationella samfundet inte får förbli ostraffade och att en effektiv lagföring av dessa brott måste säkras genom åtgärder på det nationella planet och ett förstärkt internationellt samarbete, där så är lämpligt även i Internationella brottmålsdomstolen. Parterna är överens om att till fullo försvara Romstadgans för Internationella brottmålsdomstolen och därtill hörande instruments universalitet och integritet.

2.   Parterna är ense om att en dialog dem emellan om dessa frågor skulle vara till nytta.

Artikel 7

Terrorismbekämpning

1.   Parterna bekräftar den vikt som de fäster vid kampen mot terrorism och är överens om att i överensstämmelse med de tillämpliga internationella konventionerna – inbegripet internationell humanitär rätt, internationell människorättslagstiftning och internationell flyktingrätt – och med sina respektive lagar och andra författningar samt med beaktande av FN:s globala strategi för terrorismbekämpning i generalförsamlingens resolution 60/288 av den 8 september 2006 samarbeta för att förebygga och undertrycka terroristhandlingar.

2.   Parterna ska göra detta särskilt

| a) | inom ramen för genomförandet av resolutioner från FN:s säkerhetsråd och fullgörandet av deras respektive skyldigheter enligt andra relevanta internationella konventioner och instrument, |
| --- | --- |

a)

inom ramen för genomförandet av resolutioner från FN:s säkerhetsråd och fullgörandet av deras respektive skyldigheter enligt andra relevanta internationella konventioner och instrument,

| b) | genom utbyte av information om terroristgrupper och deras stödnätverk i enlighet med internationell och nationell rätt, |
| --- | --- |

b)

genom utbyte av information om terroristgrupper och deras stödnätverk i enlighet med internationell och nationell rätt,

| c) | genom åsiktsutbyten om olika sätt att bekämpa terrorism, bl.a. med hjälp av teknik och utbildning, och genom utbyte av erfarenheter i fråga om förebyggande av terrorism, |
| --- | --- |

c)

genom åsiktsutbyten om olika sätt att bekämpa terrorism, bl.a. med hjälp av teknik och utbildning, och genom utbyte av erfarenheter i fråga om förebyggande av terrorism,

| d) | genom att samarbeta för att fördjupa det internationella samförståndet om bekämpning av terrorism samt eventuellt om den rättsliga definitionen av terroristhandlingar och i synnerhet genom att arbeta för en överenskommelse om en övergripande konvention om internationell terrorism, och |
| --- | --- |

d)

genom att samarbeta för att fördjupa det internationella samförståndet om bekämpning av terrorism samt eventuellt om den rättsliga definitionen av terroristhandlingar och i synnerhet genom att arbeta för en överenskommelse om en övergripande konvention om internationell terrorism, och

| e) | genom utbyte av bästa praxis i fråga om skydd för de mänskliga rättigheterna i kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

e)

genom utbyte av bästa praxis i fråga om skydd för de mänskliga rättigheterna i kampen mot terrorism.

AVDELNING III

SAMARBETE I REGIONALA OCH INTERNATIONELLA ORGANISATIONER

Artikel 8

Samarbete i regionala och internationella organisationer

Parterna förbinder sig att samarbeta och utbyta synpunkter i regionala och internationella forum såsom Förenta nationerna, Internationella arbetsorganisationen (ILO), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), WTO, Asien–Europa-mötet (Asem) och Aseans regionala forum (ARF).

AVDELNING IV

SAMARBETE PÅ OMRÅDET EKONOMISK UTVECKLING

Artikel 9

Handel och investeringar

1.   Parterna förbinder sig att samarbeta för att trygga villkoren för och främja en hållbar ökning och utveckling av handels- och investeringsflödena mellan parterna till ömsesidig nytta. Parterna ska engagera sig i en dialog och förstärka sitt samarbete på alla handels- och investeringsrelaterade områden av gemensamt intresse i syfte att främja hållbara handels- och investeringsflöden, förebygga och undanröja handels- och investeringshinder och föra det multilaterala handelssystemet framåt.

2.   För detta ändamål ska parterna ge verkan åt sitt samarbete på området handel och investeringar genom ett avtal om upprättande av ett frihandelsområde. Det avtalet ska utgöra ett särskilt avtal i enlighet med artikel 43 vilket ger verkan åt handelsbestämmelserna i det här avtalet.

3.   Parterna ska hålla varandra underrättade och utbyta synpunkter om utvecklingen av den bilaterala och internationella handeln och de bilaterala och internationella investeringarna och om därmed sammanhängande policyer och frågor.

Artikel 10

Dialog om den ekonomiska politiken

1.   Parterna är överens om att intensifiera dialogen mellan parternas myndigheter om makroekonomisk politik och makroekonomiska trender och om att främja utbyte av information och erfarenheter på dessa områden.

2.   De är överens om att intensifiera dialogen och samarbetet i syfte att förbättra redovisnings-, revisions-, tillsyns- och regleringssystemen i banksektorn och försäkringssektorn och i andra delar av den finansiella sektorn.

Artikel 11

Företagssamarbete

1.   Parterna är överens om att med beaktande av sin ekonomiska politik och sina ekonomiska mål främja det industripolitiska samarbetet på alla områden som bedöms lämpliga, särskilt i syfte att förbättra små och medelstora företags konkurrenskraft och bl.a. genom att

| a) | utbyta information och erfarenheter om olika sätt att skapa ramvillkor som gör det möjligt för små och medelstora företag att förbättra sin konkurrenskraft och om olika förfaranden som har att göra med skapandet av små och medelstora företag, |
| --- | --- |

a)

utbyta information och erfarenheter om olika sätt att skapa ramvillkor som gör det möjligt för små och medelstora företag att förbättra sin konkurrenskraft och om olika förfaranden som har att göra med skapandet av små och medelstora företag,

| b) | främja kontakter mellan ekonomiska aktörer, uppmuntra gemensamma investeringar och upprätta samriskföretag och informationsnätverk, i synnerhet inom ramen för befintliga program, |
| --- | --- |

b)

främja kontakter mellan ekonomiska aktörer, uppmuntra gemensamma investeringar och upprätta samriskföretag och informationsnätverk, i synnerhet inom ramen för befintliga program,

| c) | underlätta tillgången till finansiering och marknadsföring, tillhandahålla information och stimulera innovation, |
| --- | --- |

c)

underlätta tillgången till finansiering och marknadsföring, tillhandahålla information och stimulera innovation,

| d) | underlätta sådan verksamhet som etableras av små och medelstora företag från ömse sidor, och |
| --- | --- |

d)

underlätta sådan verksamhet som etableras av små och medelstora företag från ömse sidor, och

| e) | främja företags sociala ansvar och deras ansvarsskyldighet samt uppmuntra ansvarsfullt handlande från företagens sida och hållbar konsumtion och produktion. |
| --- | --- |

e)

främja företags sociala ansvar och deras ansvarsskyldighet samt uppmuntra ansvarsfullt handlande från företagens sida och hållbar konsumtion och produktion.

2.   Parterna ska underlätta sådan samarbetsverksamhet som etableras av den privata sektorn från ömse sidor.

Artikel 12

Beskattning

För att stärka och utveckla ekonomin och samtidigt ta hänsyn till behovet av att utarbeta ett lämpligt regelverk erkänner parterna principerna om öppenhet, utbyte av information och sund skattekonkurrens och förbinder sig att genomföra dessa principer på skatteområdet. I överensstämmelse med sina respektive befogenheter kommer parterna därför att förbättra det internationella samarbetet på skatteområdet, underlätta rättmätig skatteuppbörd och utarbeta åtgärder för att effektivt genomföra ovannämnda principer.

Artikel 13

Tullar

Parterna ska samarbeta på tullområdet, på bilateral och multilateral nivå. De ska i detta syfte särskilt utbyta erfarenheter och undersöka möjligheterna att förenkla förfarandena, öka öppenheten och utveckla samarbetet. De ska även eftersträva samsyn och gemensamma åtgärder i de relevanta internationella strukturerna.

Artikel 14

Konkurrenspolitik

1.   Parterna ska främja sund konkurrens i ekonomisk verksamhet genom att till fullo upprätthålla sin konkurrenslagstiftning.

2.   De förbinder sig att med sikte på att uppnå målet i punkt 1 i denna artikel och i överensstämmelse med avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Koreas regering om samarbete i fråga om konkurrensbegränsande verksamhet samarbeta

| a) | genom att ta fasta på konkurrenslagstiftningens och konkurrensmyndigheternas betydelse och sträva efter att proaktivt upprätthålla lagstiftningen för att skapa ett klimat för sund konkurrens, |
| --- | --- |

a)

genom att ta fasta på konkurrenslagstiftningens och konkurrensmyndigheternas betydelse och sträva efter att proaktivt upprätthålla lagstiftningen för att skapa ett klimat för sund konkurrens,

| b) | genom att utbyta information och förstärka samarbetet mellan konkurrensmyndigheterna. |
| --- | --- |

b)

genom att utbyta information och förstärka samarbetet mellan konkurrensmyndigheterna.

Artikel 15

Informationssamhället

1.   Parterna är medvetna om att informations- och kommunikationsteknik är ett centralt inslag i det moderna livet och av vital betydelse för ekonomisk och social utveckling och är överens om att utbyta synpunkter om sin politik på detta område.

2.   Samarbetet på detta område ska bland annat inriktas på följande:

| a) | Åsiktsutbyte om de olika aspekterna av informationssamhället, i synnerhet om politiken för elektronisk kommunikation och reglering av sådan kommunikation, bl.a. vad gäller samhällsomfattande tjänster, utfärdande av licenser och allmänna tillstånd, integritetsskydd och skydd av personuppgifter samt tillsynsmyndigheternas oberoende och effektivitet. |
| --- | --- |

a)

Åsiktsutbyte om de olika aspekterna av informationssamhället, i synnerhet om politiken för elektronisk kommunikation och reglering av sådan kommunikation, bl.a. vad gäller samhällsomfattande tjänster, utfärdande av licenser och allmänna tillstånd, integritetsskydd och skydd av personuppgifter samt tillsynsmyndigheternas oberoende och effektivitet.

| b) | Sammanlänkning av och interoperabilitet hos forskningsnät och forskningstjänster, även i ett regionalt sammanhang. |
| --- | --- |

b)

Sammanlänkning av och interoperabilitet hos forskningsnät och forskningstjänster, även i ett regionalt sammanhang.

| c) | Standardisering och spridning av ny informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

c)

Standardisering och spridning av ny informations- och kommunikationsteknik.

| d) | Främjande av forskningssamarbete mellan parterna på området informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

d)

Främjande av forskningssamarbete mellan parterna på området informations- och kommunikationsteknik.

| e) | Säkerhetsfrågor och säkerhetsaspekter rörande informations- och kommunikationsteknik, bl.a. utveckling av onlinesäkerheten och bekämpning av it-brottslighet och missbruk av informationsteknik och alla typer av elektroniska medier. |
| --- | --- |

e)

Säkerhetsfrågor och säkerhetsaspekter rörande informations- och kommunikationsteknik, bl.a. utveckling av onlinesäkerheten och bekämpning av it-brottslighet och missbruk av informationsteknik och alla typer av elektroniska medier.

3.   Parterna ska uppmuntra samarbete mellan företag.

Artikel 16

Vetenskap och teknik

Parterna ska uppmuntra, utveckla och underlätta samarbetsverksamheter inom vetenskap och teknik för fredliga ändamål, i enlighet med avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Koreas regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete.

Artikel 17

Energi

1.   Parterna är medvetna om energisektorns betydelse för ekonomisk och social utveckling och ska bemöda sig om att inom ramen för sina respektive befogenheter förstärka samarbetet på energiområdet med sikte på att

| a) | diversifiera energiförsörjningen i syfte att förbättra energitryggheten, genom att utveckla nya, hållbara, innovativa och förnybara energiformer såsom biobränslen, biomassa, vind- och solenergi och vattenkraft, |
| --- | --- |

a)

diversifiera energiförsörjningen i syfte att förbättra energitryggheten, genom att utveckla nya, hållbara, innovativa och förnybara energiformer såsom biobränslen, biomassa, vind- och solenergi och vattenkraft,

| b) | understödja utarbetande av strategier för att göra förnybar energi mer konkurrenskraftig, |
| --- | --- |

b)

understödja utarbetande av strategier för att göra förnybar energi mer konkurrenskraftig,

| c) | med hjälp av insatser på såväl utbudssidan som efterfrågesidan uppnå en rationell användning av energi, genom att främja energieffektivitet i produktion, transport, distribution och slutanvändning av energi, |
| --- | --- |

c)

med hjälp av insatser på såväl utbudssidan som efterfrågesidan uppnå en rationell användning av energi, genom att främja energieffektivitet i produktion, transport, distribution och slutanvändning av energi,

| d) | främja överföring av teknik för hållbar energiproduktion och energieffektivitet, |
| --- | --- |

d)

främja överföring av teknik för hållbar energiproduktion och energieffektivitet,

| e) | främja kapacitetsuppbyggnad och underlätta investeringar i energisektorn, med beaktande av principerna om öppenhet, icke-diskriminering och marknadskompatibilitet, |
| --- | --- |

e)

främja kapacitetsuppbyggnad och underlätta investeringar i energisektorn, med beaktande av principerna om öppenhet, icke-diskriminering och marknadskompatibilitet,

| f) | främja konkurrens på energimarknaden, och |
| --- | --- |

f)

främja konkurrens på energimarknaden, och

| g) | utbyta synpunkter om utvecklingen på de globala energimarknaderna och om konsekvenserna för utvecklingsländerna av denna utveckling. |
| --- | --- |

g)

utbyta synpunkter om utvecklingen på de globala energimarknaderna och om konsekvenserna för utvecklingsländerna av denna utveckling.

2.   Parterna ska för dessa ändamål verka för att särskilt inom ramen för de befintliga regionala och internationella strukturerna främja följande samarbetsverksamheter:

| a) | Samarbete vid uppläggningen av energipolitiken och utbyte av information som är relevant för energipolitiken. |
| --- | --- |

a)

Samarbete vid uppläggningen av energipolitiken och utbyte av information som är relevant för energipolitiken.

| b) | Utbyte av information om läget och utvecklingen på energimarknaden, i energiindustrin och inom energitekniken. |
| --- | --- |

b)

Utbyte av information om läget och utvecklingen på energimarknaden, i energiindustrin och inom energitekniken.

| c) | Utförande av gemensamma studier och gemensam forskning. |
| --- | --- |

c)

Utförande av gemensamma studier och gemensam forskning.

| d) | Utvidgning av handeln och investeringarna i energisektorn. |
| --- | --- |

d)

Utvidgning av handeln och investeringarna i energisektorn.

Artikel 18

Transport

1.   Parterna ska bemöda sig om att samarbeta inom alla relevanta områden av transportpolitiken – även i fråga om integrerad transportpolitik – i syfte att förbättra person- och godstransporterna, främja sjö- och flygsäkerheten, sjöfarts- och luftfartsskyddet och miljöskyddet samt öka effektiviteten i parternas transportsystem.

2.   Samarbetet mellan parterna inom transportpolitiken ska syfta till att främja följande:

| a) | Informationsutbyte om parternas transportpolitik och transportförfaranden, särskilt beträffande stads- och landsbygdstransport, transport på inre vattenvägar och luft- och sjötransport och även i fråga om logistik, sammanlänkning av och interoperabilitet hos multimodala transportnät samt förvaltning av vägar, järnvägar, hamnar och flygplatser. |
| --- | --- |

a)

Informationsutbyte om parternas transportpolitik och transportförfaranden, särskilt beträffande stads- och landsbygdstransport, transport på inre vattenvägar och luft- och sjötransport och även i fråga om logistik, sammanlänkning av och interoperabilitet hos multimodala transportnät samt förvaltning av vägar, järnvägar, hamnar och flygplatser.

| b) | Dialog och gemensamma åtgärder på lufttransportområdet i frågor av gemensamt intresse, inbegripet avtalet om vissa luftfartsaspekter, undersökning av möjligheterna att vidareutveckla förbindelserna samt tekniskt samarbete och regleringssamarbete på områden såsom flygsäkerhet, luftfartsskydd, miljö, flygledningstjänst, tillämpning av konkurrenslagstiftningen och ekonomisk reglering av lufttransportindustrin, i syfte att understödja konvergens i regelhänseende och undanröjande av hinder för affärsverksamhet. På grundval av detta ska parterna diskutera ett mer omfattande samarbete på området civil luftfart. |
| --- | --- |

b)

Dialog och gemensamma åtgärder på lufttransportområdet i frågor av gemensamt intresse, inbegripet avtalet om vissa luftfartsaspekter, undersökning av möjligheterna att vidareutveckla förbindelserna samt tekniskt samarbete och regleringssamarbete på områden såsom flygsäkerhet, luftfartsskydd, miljö, flygledningstjänst, tillämpning av konkurrenslagstiftningen och ekonomisk reglering av lufttransportindustrin, i syfte att understödja konvergens i regelhänseende och undanröjande av hinder för affärsverksamhet. På grundval av detta ska parterna diskutera ett mer omfattande samarbete på området civil luftfart.

| c) | Minskning av utsläppen av växthusgaser i transportsektorn. |
| --- | --- |

c)

Minskning av utsläppen av växthusgaser i transportsektorn.

| d) | Samarbete inom internationella transportforum. |
| --- | --- |

d)

Samarbete inom internationella transportforum.

| e) | Tillämpning av säkerhets- och skyddsnormerna och normerna för förhindrande av förorening – särskilt i fråga om sjö- och lufttransport – i överensstämmelse med de relevanta, på parterna tillämpliga internationella konventionerna samt samarbete inom de relevanta internationella forumen i syfte att trygga bättre efterlevnad av de internationella reglerna. |
| --- | --- |

e)

Tillämpning av säkerhets- och skyddsnormerna och normerna för förhindrande av förorening – särskilt i fråga om sjö- och lufttransport – i överensstämmelse med de relevanta, på parterna tillämpliga internationella konventionerna samt samarbete inom de relevanta internationella forumen i syfte att trygga bättre efterlevnad av de internationella reglerna.

3.   I fråga om civil global satellitnavigering ska parterna samarbeta i överensstämmelse med samarbetsavtalet om ett civilt globalt system för satellitnavigering (Global Navigation Satellite System – GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan.

Artikel 19

Sjötransportpolitik

1.   Parterna förbinder sig att i enlighet med bestämmelserna i denna artikel röra sig i riktning mot målet oinskränkt tillträde till den internationella sjöfartsmarknaden och sjöfart baserad på sund konkurrens på affärsmässig grund.

2.   Med sikte på att uppnå målet i punkt 1 ska parterna

| a) | inte införa bestämmelser om lastdelning i framtida bilaterala avtal med tredjeländer om sjöfartstjänster – inbegripet sjöfart med torra och flytande bulkvaror samt linjesjöfart – och inte åberopa lastdelningsbestämmelser om sådana finns i tidigare bilaterala avtal, |
| --- | --- |

a)

inte införa bestämmelser om lastdelning i framtida bilaterala avtal med tredjeländer om sjöfartstjänster – inbegripet sjöfart med torra och flytande bulkvaror samt linjesjöfart – och inte åberopa lastdelningsbestämmelser om sådana finns i tidigare bilaterala avtal,

| b) | efter ikraftträdandet av det här avtalet avstå från att genomföra administrativa och tekniska åtgärder och lagstiftningsåtgärder som skulle kunna leda till diskriminering mellan deras egna medborgare eller företag och den andra partens medborgare eller företag i tillhandahållandet av tjänster i internationell sjöfart, |
| --- | --- |

b)

efter ikraftträdandet av det här avtalet avstå från att genomföra administrativa och tekniska åtgärder och lagstiftningsåtgärder som skulle kunna leda till diskriminering mellan deras egna medborgare eller företag och den andra partens medborgare eller företag i tillhandahållandet av tjänster i internationell sjöfart,

| c) | ge fartyg som kontrolleras av den andra partens medborgare eller företag en behandling som inte är mindre gynnsam än den som ges partens egna fartyg, vad beträffar tillträde till hamnar som är öppna för internationell sjöfart, användning av hamnarnas infrastruktur och därmed förbundna tjänster, avgifter och kostnader, tullfaciliteter och tilldelning av kajplatser samt faciliteter för lastning och lossning, |
| --- | --- |

c)

ge fartyg som kontrolleras av den andra partens medborgare eller företag en behandling som inte är mindre gynnsam än den som ges partens egna fartyg, vad beträffar tillträde till hamnar som är öppna för internationell sjöfart, användning av hamnarnas infrastruktur och därmed förbundna tjänster, avgifter och kostnader, tullfaciliteter och tilldelning av kajplatser samt faciliteter för lastning och lossning,

| d) | tillåta rederier från den andra parten att bedriva skeppsmäklarverksamhet på dess territorium på etablerings- och driftsvillkor som inte är mindre gynnsamma än de som gäller för partens egna företag eller, om dessa är bättre, de som gäller för dotterbolag eller filialer till företag från ett tredjeland. |
| --- | --- |

d)

tillåta rederier från den andra parten att bedriva skeppsmäklarverksamhet på dess territorium på etablerings- och driftsvillkor som inte är mindre gynnsamma än de som gäller för partens egna företag eller, om dessa är bättre, de som gäller för dotterbolag eller filialer till företag från ett tredjeland.

3.   Vid tillämpningen av denna artikel ska tillträde till den internationella sjöfartsmarknaden omfatta bl.a. rätten för tillhandahållare av internationella sjöfartstjänster från vardera parten att arrangera dörr till dörr-transporttjänster omfattande en sjöetapp och att i detta syfte direkt ingå avtal med lokala tillhandahållare av andra transportsätt än sjötransport inom den andra partens territorium, utan att det påverkar de tillämpliga nationalitetsrestriktionerna rörande person- och godstransport med de berörda andra transportsätten.

4.   Bestämmelserna i denna artikel ska gälla för företag från Europeiska unionen och företag från Republiken Korea. Bestämmelserna i denna artikel ska även gälla för rederier som är etablerade utanför Europeiska unionen eller Republiken Korea och kontrolleras av medborgare i en medlemsstat eller i Republiken Korea, om deras fartyg är registrerade i den berörda medlemsstaten eller i Republiken Korea i överensstämmelse med respektive lands lagstiftning.

5.   Frågan om skeppsmäklares verksamhet i Europeiska unionen och i Republiken Korea ska vid behov bli föremål för särskilda avtal.

6.   Parterna ska föra en dialog på området sjötransportpolitik.

Artikel 20

Konsumentpolitik

Parterna ska sträva efter att samarbeta på området konsumentpolitik i syfte att trygga en hög konsumentskyddsnivå. De är överens om att samarbetet på detta område får röra sig om att i möjligaste mån

| a) | öka överensstämmelsen mellan parternas konsumentlagstiftning i syfte att undvika handelshinder samtidigt som en hög konsumentskyddsnivå garanteras, |
| --- | --- |

a)

öka överensstämmelsen mellan parternas konsumentlagstiftning i syfte att undvika handelshinder samtidigt som en hög konsumentskyddsnivå garanteras,

| b) | främja informationsutbyte om systemen för konsumentskydd, däribland om konsumentlagstiftningen och upprätthållandet av denna och om produktsäkerhet, konsumentutbildning, konsumentinflytande och konsumenters möjligheter att få gottgörelse, och |
| --- | --- |

b)

främja informationsutbyte om systemen för konsumentskydd, däribland om konsumentlagstiftningen och upprätthållandet av denna och om produktsäkerhet, konsumentutbildning, konsumentinflytande och konsumenters möjligheter att få gottgörelse, och

| c) | främja uppbyggnad av oberoende konsumentorganisationer och kontakter mellan företrädare för konsumenter. |
| --- | --- |

c)

främja uppbyggnad av oberoende konsumentorganisationer och kontakter mellan företrädare för konsumenter.

AVDELNING V

SAMARBETE PÅ OMRÅDET HÅLLBAR UTVECKLING

Artikel 21

Hälsa

1.   Parterna är överens om att verka för samarbete och informationsutbyte dem emellan på områdena hälsa och effektiv hantering av gränsöverskridande hälsoproblem.

2.   De ska därvid sträva efter att främja samarbete/informationsutbyte bland annat på följande sätt:

| a) | Informationsutbyte om övervakning av infektionssjukdomar, inklusive pandemisk influensa, och om tidig varning och motåtgärder. |
| --- | --- |

a)

Informationsutbyte om övervakning av infektionssjukdomar, inklusive pandemisk influensa, och om tidig varning och motåtgärder.

| b) | Informationsutbyte om strategier på hälsoområdet och om folkhälsoplaner. |
| --- | --- |

b)

Informationsutbyte om strategier på hälsoområdet och om folkhälsoplaner.

| c) | Informationsutbyte om hälsofrämjande åtgärder, t.ex. antirökkampanjer, förebyggande av fetma och sjukdomsbekämpning. |
| --- | --- |

c)

Informationsutbyte om hälsofrämjande åtgärder, t.ex. antirökkampanjer, förebyggande av fetma och sjukdomsbekämpning.

| d) | Informationsutbyte – i möjligaste mån – i fråga om läkemedelssäkerhet och godkännande av läkemedel. |
| --- | --- |

d)

Informationsutbyte – i möjligaste mån – i fråga om läkemedelssäkerhet och godkännande av läkemedel.

| e) | Informationsutbyte – i möjligaste mån – och gemensam forskning i fråga om livsmedelssäkerhet, t.ex. rörande lagar och andra författningar om livsmedel och rörande varnings- och beredskapsförfaranden. |
| --- | --- |

e)

Informationsutbyte – i möjligaste mån – och gemensam forskning i fråga om livsmedelssäkerhet, t.ex. rörande lagar och andra författningar om livsmedel och rörande varnings- och beredskapsförfaranden.

| f) | Samarbete i F&U-relaterade aspekter, t.ex. avancerad behandling och innovativa särläkemedel. |
| --- | --- |

f)

Samarbete i F&U-relaterade aspekter, t.ex. avancerad behandling och innovativa särläkemedel.

| g) | Informationsutbyte och samarbete i fråga om e-hälsa. |
| --- | --- |

g)

Informationsutbyte och samarbete i fråga om e-hälsa.

3.   Parterna ska bemöda sig om att främja genomförandet av internationella överenskommelser på hälsoområdet såsom det internationella hälsoreglementet och ramkonventionen om tobakskontroll.

Artikel 22

Sysselsättning och sociala frågor

1.   Parterna är överens om att förstärka sitt samarbete på området sysselsättning och sociala frågor, däribland mot bakgrund av globaliseringen och de demografiska förändringarna. De ska bemöda sig om att främja samarbete och utbyte av information och erfarenheter om sysselsättnings- och arbetsfrågor. Samarbetsområdena får omfatta regional och social sammanhållning, social integrering, systemen för social trygghet, livslång vidareutveckling av yrkesfärdigheter, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, jämställdhet mellan kvinnor och män samt anständigt arbete.

2.   Parterna bekräftar behovet av att stå bakom en globaliseringsprocess som är till nytta för alla och behovet av att främja full, produktiv sysselsättning och anständigt arbete som centrala faktorer för hållbar utveckling och fattigdomsminskning.

3.   Parterna bekräftar sina åtaganden att iaktta, främja och genomföra de internationellt erkända arbetsnormerna och sociala normerna, särskilt de som fastläggs i ILO-deklarationen om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet.

4.   Samarbetet får ta sig uttryck bl.a. i särskilda program och projekt som parterna kommit överens om och i dialog, samarbete och initiativ på bilateral eller multilateral nivå rörande frågor av gemensamt intresse.

Artikel 23

Miljö- och naturresurser

1.   Parterna är överens om att det är nödvändigt att bevara och förvalta naturresurserna och den biologiska mångfalden på ett hållbart sätt, eftersom detta är förutsättningen för nuvarande och kommande generationers utveckling.

2.   Parterna ska sträva efter att fortsätta och stärka sitt samarbete för att skydda miljön, även i ett regionalt sammanhang och särskilt i fråga om

| a) | klimatförändringar och energieffektivitet, |
| --- | --- |

a)

klimatförändringar och energieffektivitet,

| b) | miljömedvetande, |
| --- | --- |

b)

miljömedvetande,

| c) | deltagande i och genomförande av multilaterala avtal på miljöområdet, inbegripet avtal om biologisk mångfald och biosäkerhet samt konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter, |
| --- | --- |

c)

deltagande i och genomförande av multilaterala avtal på miljöområdet, inbegripet avtal om biologisk mångfald och biosäkerhet samt konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter,

| d) | främjande av miljöteknik, miljöprodukter och miljötjänster, inbegripet miljöförvaltningssystem och miljömärkning, |
| --- | --- |

d)

främjande av miljöteknik, miljöprodukter och miljötjänster, inbegripet miljöförvaltningssystem och miljömärkning,

| e) | förhindrande av olagliga gränsöverskridande förflyttningar av farliga ämnen, farligt avfall och andra former av avfall, |
| --- | --- |

e)

förhindrande av olagliga gränsöverskridande förflyttningar av farliga ämnen, farligt avfall och andra former av avfall,

| f) | kust- och havsmiljön, bekämpning och kontroll av föroreningar och förstörelse, |
| --- | --- |

f)

kust- och havsmiljön, bekämpning och kontroll av föroreningar och förstörelse,

| g) | lokalt deltagande i miljöskydd som ett viktigt inslag i den hållbara utvecklingen, |
| --- | --- |

g)

lokalt deltagande i miljöskydd som ett viktigt inslag i den hållbara utvecklingen,

| h) | jord- och markförvaltning, och |
| --- | --- |

h)

jord- och markförvaltning, och

| i) | utbyte av information, expertkunskaper och metoder. |
| --- | --- |

i)

utbyte av information, expertkunskaper och metoder.

3.   Resultatet av världstoppmötet om hållbar utveckling och genomförandet av tillämpliga multilaterala miljöavtal ska beaktas när så är relevant.

Artikel 24

Klimatförändringar

1.   Parterna erkänner det gemensamma globala hot som klimatförändringarna utgör och behovet av att vidta åtgärder för att minska utsläppen i syfte att stabilisera koncentrationerna av växthusgaser i atmosfären på en nivå som kan förhindra en farlig antropogen inverkan på klimatsystemet. Parterna ska stärka samarbetet på detta område inom sin respektive behörighet och utan att det påverkar diskussionerna om klimatförändringar i andra forum, t.ex. Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC). Samarbetet ska ha till syfte att

| a) | bekämpa klimatförändringar genom nationellt lämpliga begränsnings- och anpassningsåtgärder, med det övergripande målet att åstadkomma en snabb övergång till ett koldioxidsnålt samhälle, |
| --- | --- |

a)

bekämpa klimatförändringar genom nationellt lämpliga begränsnings- och anpassningsåtgärder, med det övergripande målet att åstadkomma en snabb övergång till ett koldioxidsnålt samhälle,

| b) | förespråka en effektiv resursanvändning, bl.a. genom omfattande användning av bästa tillgängliga och ekonomiskt bärkraftiga teknik med låga koldioxidutsläpp och standarder för begränsning och anpassning, |
| --- | --- |

b)

förespråka en effektiv resursanvändning, bl.a. genom omfattande användning av bästa tillgängliga och ekonomiskt bärkraftiga teknik med låga koldioxidutsläpp och standarder för begränsning och anpassning,

| c) | utbyta expertkunskaper och information om fördelarna med och strukturen hos system för handel med utsläppsrätter, |
| --- | --- |

c)

utbyta expertkunskaper och information om fördelarna med och strukturen hos system för handel med utsläppsrätter,

| d) | stärka finansieringsinstrumenten i den offentliga och privata sektorn, inbegripet marknadsmekanismer och offentlig-privata partnerskap som på ett effektivt sätt skulle kunna stödja åtgärder för att bekämpa klimatförändringar, |
| --- | --- |

d)

stärka finansieringsinstrumenten i den offentliga och privata sektorn, inbegripet marknadsmekanismer och offentlig-privata partnerskap som på ett effektivt sätt skulle kunna stödja åtgärder för att bekämpa klimatförändringar,

| e) | bedriva samarbete kring forskning om och utveckling, spridning, utbyggnad och överföring av teknik med låga koldioxidutsläpp för att begränsa utsläppen av växthusgaser och samtidigt bibehålla den ekonomiska tillväxten, |
| --- | --- |

e)

bedriva samarbete kring forskning om och utveckling, spridning, utbyggnad och överföring av teknik med låga koldioxidutsläpp för att begränsa utsläppen av växthusgaser och samtidigt bibehålla den ekonomiska tillväxten,

| f) | när så är lämpligt utbyta erfarenheter och expertkunskaper om övervakning och analys av växthusgasernas effekter och utveckla begränsnings- och anpassningsprogram, och |
| --- | --- |

f)

när så är lämpligt utbyta erfarenheter och expertkunskaper om övervakning och analys av växthusgasernas effekter och utveckla begränsnings- och anpassningsprogram, och

| g) | när så är lämpligt stödja utvecklingsländernas begränsnings- och anpassningsåtgärder, inbegripet genom Kyotoprotokollets flexibla mekanismer. |
| --- | --- |

g)

när så är lämpligt stödja utvecklingsländernas begränsnings- och anpassningsåtgärder, inbegripet genom Kyotoprotokollets flexibla mekanismer.

2.   I dessa syften enas parterna om att intensifiera dialogen och samarbetet på politisk, strategisk och teknisk nivå.

Artikel 25

Jordbruk, landsbygdsutveckling och skogsbruk

Parterna är överens om att främja samarbetet när det gäller jordbruk, landsbygdsutveckling och skogsbruk. Parterna ska utbyta information om och utveckla sitt samarbete på följande områden:

| a) | Jordbruks- och skogsbrukspolitiken och internationella utsikter för jordbruket och skogsbruket i allmänhet. |
| --- | --- |

a)

Jordbruks- och skogsbrukspolitiken och internationella utsikter för jordbruket och skogsbruket i allmänhet.

| b) | Registrering och skydd av geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

b)

Registrering och skydd av geografiska beteckningar.

| c) | Ekologisk produktion. |
| --- | --- |

c)

Ekologisk produktion.

| d) | Forskning på jordbruks- och skogsbruksområdet. |
| --- | --- |

d)

Forskning på jordbruks- och skogsbruksområdet.

| e) | Politik för utveckling av landsbygdsområden och särskilt diversifiering och omstrukturering av jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

e)

Politik för utveckling av landsbygdsområden och särskilt diversifiering och omstrukturering av jordbrukssektorn.

| f) | Hållbart jordbruk och skogsbruk samt integrering av miljökrav i jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

f)

Hållbart jordbruk och skogsbruk samt integrering av miljökrav i jordbrukspolitiken.

| g) | Kopplingen mellan jordbruk, skogsbruk och miljö och politiken för utveckling av landsbygdsområden. |
| --- | --- |

g)

Kopplingen mellan jordbruk, skogsbruk och miljö och politiken för utveckling av landsbygdsområden.

| h) | Verksamhet för att främja livsmedel från jordbruket. |
| --- | --- |

h)

Verksamhet för att främja livsmedel från jordbruket.

| i) | Hållbar skogsförvaltning för att förhindra avskogning och främja skapandet av ny skogsmark, med vederbörlig hänsyn till intressena hos de utvecklingsländer där virket har sitt ursprung. |
| --- | --- |

i)

Hållbar skogsförvaltning för att förhindra avskogning och främja skapandet av ny skogsmark, med vederbörlig hänsyn till intressena hos de utvecklingsländer där virket har sitt ursprung.

Artikel 26

Hav och fiske

Parterna ska uppmuntra samarbetet när det gäller hav och fiske på bilateral och multilateral nivå, i synnerhet för att främja en hållbar och ansvarstagande utveckling och förvaltning av fiske- och havsresurser. Samarbetet kan omfatta

| a) | informationsutbyte, |
| --- | --- |

a)

informationsutbyte,

| b) | stöd till en hållbar och ansvarstagande långsiktig havs- och fiskepolitik som omfattar bevarande och förvaltning av kust- och havsresurser, och |
| --- | --- |

b)

stöd till en hållbar och ansvarstagande långsiktig havs- och fiskepolitik som omfattar bevarande och förvaltning av kust- och havsresurser, och

| c) | främjande av insatser för att förhindra och bekämpa olagligt, ej rapporterat och oreglerat fiske. |
| --- | --- |

c)

främjande av insatser för att förhindra och bekämpa olagligt, ej rapporterat och oreglerat fiske.

Artikel 27

Utvecklingsbistånd

1.   Parterna är överens om att utbyta information om sina strategier för utvecklingsbistånd i syfte att upprätta en regelbunden dialog om målen för dessa strategier och om sina respektive stödprogram i tredjeländer. De ska undersöka i vilken utsträckning det fordras mer omfattande samarbete i enlighet med respektive parts lagstiftning och de villkor som gäller för genomförandet av dessa program.

2.   Parterna bekräftar på nytt sitt åtagande när det gäller Parisförklaringen från 2005 om biståndseffektivitet och är överens om att stärka samarbetet i syfte att ytterligare förbättra utvecklingsresultaten.

AVDELNING VI

SAMARBETE INOM KULTUR OCH UTBILDNING

Artikel 28

Kultur, information, kommunikation samt audiovisuella och andra medier

1.   Parterna är överens om att främja samarbetet för att öka den ömsesidiga förståelsen och kunskapen om sina respektive kulturer.

2.   Parterna ska sträva efter att vidta lämpliga åtgärder för att främja det kulturella utbytet och genomföra gemensamma initiativ på detta område.

3.   Parterna är överens om att ha ett nära samarbete i relevanta internationella forum såsom Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur (Unesco) och Asem för att nå gemensamma mål och främja kulturell mångfald, och samtidigt efterleva bestämmelserna i Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar.

4.   Parterna ska beakta sätt att främja utbyte, samarbete och dialog mellan relevanta institutioner på det audiovisuella området och medieområdet.

Artikel 29

Utbildning

1.   Parterna erkänner att utbildning och fortbildning är av avgörande betydelse för att utveckla enskilda människors resurser så att de kan delta i den globala kunskapsbaserade ekonomin, och erkänner att de har ett gemensamt intresse av att samarbeta på utbildningsområdet.

2.   Med beaktande av det ömsesidiga intresset och de mål som gäller för respektive parts utbildningspolitik förbinder sig parterna att gemensamt stödja samarbetsaktiviteter på utbildnings- och ungdomsområdet med särskild tonvikt på högre utbildning. Detta samarbete får särskilt ta sig uttryck i följande:

| a) | Stöd till gemensamma samarbetsprojekt mellan utbildningsinstitutioner i Europeiska unionen och Republiken Korea i syfte att främja utveckling av kursplaner, gemensamma studieprogram och rörlighet för studenter. |
| --- | --- |

a)

Stöd till gemensamma samarbetsprojekt mellan utbildningsinstitutioner i Europeiska unionen och Republiken Korea i syfte att främja utveckling av kursplaner, gemensamma studieprogram och rörlighet för studenter.

| b) | Dialog, undersökningar och utbyte av information och kunnande på det utbildningspolitiska området. |
| --- | --- |

b)

Dialog, undersökningar och utbyte av information och kunnande på det utbildningspolitiska området.

| c) | Främjande av utbyte av studenter, akademisk och administrativ personal vid högre utbildningsanstalter samt av ungdomsledare, inbegripet genom Erasmus Mundus-programmet. |
| --- | --- |

c)

Främjande av utbyte av studenter, akademisk och administrativ personal vid högre utbildningsanstalter samt av ungdomsledare, inbegripet genom Erasmus Mundus-programmet.

| d) | Samarbete inom utbildningssektorer av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

d)

Samarbete inom utbildningssektorer av gemensamt intresse.

AVDELNING VII

SAMARBETE PÅ OMRÅDET RÄTTVISA, FRIHET OCH SÄKERHET

Artikel 30

Rättsstatsprincipen

Inom samarbetet på området rättvisa, frihet och säkerhet ska parterna fästa särskild vikt vid främjandet av rättsstatsprincipen, däribland rättsväsendets oberoende, tillgången till rättslig prövning och rätten till en rättvis rättegång.

Artikel 31

Rättsligt samarbete

1.   Parterna är överens om att utveckla det rättsliga samarbetet på det civilrättsliga och handelsrättsliga området, särskilt när det gäller ratificeringen och genomförandet av multilaterala konventioner om civilrättsligt samarbete, inbegripet konventionerna från Haagkonferensen för internationell privaträtt om internationellt rättsligt samarbete och internationella tvister samt skydd av barn.

2.   Parterna är överens om att underlätta och främja att civilrättsliga och handelsrättsliga tvister när så är möjligt löses genom skiljeförfarande i enlighet med tillämpliga internationella instrument.

3.   I fråga om straffrättsligt samarbete ska parterna försöka stärka ordningarna för ömsesidig rättslig hjälp och utlämning. Detta ska när så är lämpligt omfatta anslutning till och genomförande av Förenta nationernas relevanta internationella instrument, däribland Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen i enlighet med artikel 6 i detta avtal.

Artikel 32

Skydd av personuppgifter

1.   Parterna är överens om att samarbeta för att förbättra skyddet av personuppgifter i enlighet med högsta internationella standard, såsom i FN:s riktlinjer för reglering av behandlingen av elektroniska dokument som innehåller personuppgifter (FN:s generalförsamlings resolution 45/95 av den 14 december 1990).

2.   Samarbetet om skyddet av personuppgifter kan bland annat inbegripa utbyte av information och expertkunskaper.

Artikel 33

Migration

1.   Parterna är överens om att stärka och intensifiera samarbetet vad gäller olaglig migration, människosmuggling och människohandel, samt när det gäller införlivandet av migrationsfrågorna i nationella strategier för ekonomisk och social utveckling i migranternas ursprungsländer.

2.   Inom ramen för samarbetet för att förebygga och kontrollera olaglig invandring är parterna överens om att återta de medborgare som olagligen uppehåller sig på den andra partens territorium. Parterna ska i detta syfte förse sina medborgare med lämpliga identitetshandlingar. De är överens om att i fall där det råder tvivel om en persons medborgarskap fastställa huruvida personen i fråga verkligen är en av deras medborgare.

3.   Parterna ska om så är lämpligt sträva efter att ingå ett avtal med bestämmelser om särskilda förpliktelser när det gäller återtagande av medborgare. Avtalet ska också behandla villkoren för medborgare från andra länder och statslösa personer.

Artikel 34

Narkotikabekämpning

1.   Parterna ska i enlighet med sina lagar och andra författningar sträva efter att minska tillgången till, handeln med och efterfrågan på narkotika och dess inverkan på narkotikamissbrukare och samhället i stort samt att effektivare förhindra att narkotikaprekursorer avleds till olaglig framställning av narkotika och psykotropa ämnen. Parterna ska i sitt samarbete sörja för ett övergripande och balanserat tillvägagångssätt för att nå detta mål genom marknadsreglering och effektiva åtgärder och samordning mellan de behöriga myndigheterna, inbegripet de som är verksamma inom hälso- och sjukvård, utbildning, den sociala sektorn, brottsbekämpning och rättsväsendet.

2.   Parterna ska enas om hur de ska samarbeta för att uppnå dessa mål. Åtgärderna ska baseras på gemensamt överenskomna principer som överensstämmer med relevanta internationella konventioner, den politiska förklaringen och den särskilda förklaring om de vägledande principerna för att minska efterfrågan på narkotika som godkändes på Förenta nationernas generalförsamlings tjugonde extra session om narkotika i juni 1998.

Artikel 35

Organiserad brottslighet och korruption

Parterna är överens om att samarbeta kring och bidra till kampen mot organiserad, ekonomisk och finansiell brottslighet och korruption samt förfalskning och olagliga transaktioner genom att till fullo uppfylla sina nuvarande ömsesidiga internationella förpliktelser på detta område, bland annat när det gäller ett effektivt samarbete för att återkräva tillgångar eller medel som härrör från korruptionshandlingar. Parterna ska främja genomförandet av FN:s konvention om organiserad gränsöverskridande brottslighet och dess tilläggsprotokoll och FN:s konvention mot korruption.

Artikel 36

Bekämpning av penningtvätt och terrorismfinansiering

1.   Parterna är överens om att det är nödvändigt att sträva efter och samarbeta för att förhindra att deras finansiella system används för att tvätta vinningen av alla former av brottslig verksamhet, inbegripet narkotikahandel och korruption, samt för finansiering av terrorism. Samarbetet omfattar återkrävandet av tillgångar eller medel som härrör från vinning av brott.

2.   Parterna kan utbyta relevanta upplysningar inom ramen för respektive lagstiftning och tillämpa lämpliga standarder för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism motsvarande de standarder som antagits av relevanta internationella organ som är verksamma på detta område, såsom arbetsgruppen för finansiella åtgärder mot penningtvätt (FATF).

Artikel 37

Bekämpning av it-brottslighet

1.   Parterna ska stärka samarbetet för att förebygga och bekämpa högteknologisk brottslighet, it-brottslighet och elektronisk brottslighet samt spridning av innehåll som rör terrorism via internet genom att utbyta information och praktiska erfarenheter i överensstämmelse med nationell lagstiftning inom sitt behörighetsområde.

2.   Parterna ska utbyta information om utbildning av utredare av it-brott, utredning av it-brott och digital forensisk vetenskap.

Artikel 38

Samarbete på det brottsbekämpande området

Parterna är överens om att ha ett samarbete mellan myndigheter, byråer och avdelningar med ansvar för brottsbekämpning och att bidra till att motverka och undanröja hot från gränsöverskridande brottslighet som berör bägge parter. Samarbetet mellan myndigheterna, byråerna och avdelningarna med ansvar för brottsbekämpning kan ta formen av ömsesidigt bistånd i utredningar, utbyte av utredningsteknik, gemensam utbildning och fortbildning av tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter och andra typer av gemensam verksamhet och gemensamt bistånd som parterna kan komma överens om.

AVDELNING VIII

SAMARBETE INOM ANDRA OMRÅDEN

Artikel 39

Turism

Parterna förbinder sig att upprätta ett samarbete på området turism med sikte på att främja större ömsesidig förståelse och en balanserad, hållbar utveckling av turismen.

Detta samarbete får särskilt ta sig uttryck i

| a) | utbyte av information om turismfrågor av gemensamt intresse, |
| --- | --- |

a)

utbyte av information om turismfrågor av gemensamt intresse,

| b) | anordnande av turismevenemang, |
| --- | --- |

b)

anordnande av turismevenemang,

| c) | turismutbyten, |
| --- | --- |

c)

turismutbyten,

| d) | samarbete om bevarande och förvaltning av kulturarvet, och |
| --- | --- |

d)

samarbete om bevarande och förvaltning av kulturarvet, och

| e) | samarbete om turismförvaltning. |
| --- | --- |

e)

samarbete om turismförvaltning.

Artikel 40

Det civila samhället

Parterna är medvetna om det organiserade civila samhällets roll i och potentiella bidrag till processen för dialog och samarbete inom ramen för detta avtal och är överens om att verka för en effektiv dialog med det organiserade civila samhället och för att detta ska delta i processen på ett verkningsfullt sätt.

Artikel 41

Offentlig förvaltning

Parterna är överens om att med utgångspunkt i befintliga ansträngningar och genom utbyte av erfarenheter och bästa praxis samarbeta med avseende på modernisering av den offentliga förvaltningen, bl.a. på följande områden:

| a) | Förbättring av den organisatoriska effektiviteten. |
| --- | --- |

a)

Förbättring av den organisatoriska effektiviteten.

| b) | Förbättring av effektiviteten i organisationens tillhandahållande av tjänster. |
| --- | --- |

b)

Förbättring av effektiviteten i organisationens tillhandahållande av tjänster.

| c) | Säkerställande av öppen förvaltning av offentliga medel och redovisningsskyldighet. |
| --- | --- |

c)

Säkerställande av öppen förvaltning av offentliga medel och redovisningsskyldighet.

| d) | Förbättring av den rättsliga ramen och den institutionella ramen. |
| --- | --- |

d)

Förbättring av den rättsliga ramen och den institutionella ramen.

| e) | Policyutformning och policygenomförande. |
| --- | --- |

e)

Policyutformning och policygenomförande.

Artikel 42

Statistik

1.   Parterna ska utveckla och intensifiera sitt samarbete i statistikfrågor och därigenom bidra till uppnåendet av det långsiktiga målet att få fram internationellt jämförbara, tillförlitliga statistikuppgifter i rätt tid. Hållbara, effektiva och fackmässigt oberoende statistiksystem förväntas frambringa information som är relevant för parternas medborgare, företag och beslutsfattare och gör det möjligt för dem att fatta välgrundade beslut. Parterna ska bl.a. utbyta information och sakkunskap och utveckla samarbetet med beaktande av de redan förvärvade erfarenheterna.

Samarbetet ska inriktas på att

| a) | stegvis harmonisera båda parternas statistiksystem, |
| --- | --- |

a)

stegvis harmonisera båda parternas statistiksystem,

| b) | finjustera uppgiftsutbytet mellan parterna med beaktande av tillämpningen av relevanta internationella metoder, |
| --- | --- |

b)

finjustera uppgiftsutbytet mellan parterna med beaktande av tillämpningen av relevanta internationella metoder,

| c) | utveckla fackkompetensen hos statistikerna för att göra det möjligt för dem att tillämpa de relevanta statistikstandarderna, och |
| --- | --- |

c)

utveckla fackkompetensen hos statistikerna för att göra det möjligt för dem att tillämpa de relevanta statistikstandarderna, och

| d) | främja utbyte av erfarenheter mellan parterna rörande utveckling av statistisk fackkompetens. |
| --- | --- |

d)

främja utbyte av erfarenheter mellan parterna rörande utveckling av statistisk fackkompetens.

2.   Samarbetet får ta sig uttryck bl.a. i särskilda program och projekt som parterna kommit överens om och i dialog, samarbete och initiativ på bilateral eller multilateral nivå rörande frågor av gemensamt intresse.

AVDELNING IX

INSTITUTIONELL RAM

Artikel 43

Andra avtal

1.   Ramavtalet om handel och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan, som undertecknades i Luxemburg den 28 oktober 1996 och trädde i kraft den 1 april 2001, ska upphöra att gälla.

2.   Genom det här avtalet uppdateras och ersätts ovannämnda avtal. Hänvisningar till det ovannämnda avtalet i alla andra avtal mellan parterna ska anses som hänvisningar till det här avtalet.

3.   Parterna får komplettera detta avtal genom att ingå särskilda avtal på de samarbetsområden som faller inom ramen för avtalet. Sådana särskilda avtal ska anses utgöra en integrerad del av de samlade bilaterala förbindelserna enligt det här avtalet och en del av en gemensam institutionell ram.

4.   På liknande sätt ska befintliga avtal på de samarbetsområden som faller inom ramen för detta avtal anses utgöra en del av de samlade bilaterala förbindelserna enligt det här avtalet och en del av en gemensam institutionell ram.

Artikel 44

Gemensam kommitté

1.   Parterna ska inom ramen för detta avtal inrätta en gemensam kommitté bestående av företrädare för ledamöterna av Europeiska unionens råd och företrädare för Europeiska kommissionen, å ena sidan, och av företrädare för Republiken Korea, å andra sidan.

2.   Samråd ska hållas i gemensamma kommittén i syfte att underlätta genomförandet av avtalet och bidra till uppnåendet av de allmänna målen för detta samt i syfte att bibehålla samstämmigheten totalt sett i förbindelserna mellan parterna och se till att andra avtal mellan dessa fungerar väl.

3.   Gemensamma kommittén ska

| a) | se till att detta avtal fungerar väl, |
| --- | --- |

a)

se till att detta avtal fungerar väl,

| b) | följa utvecklingen av de övergripande förbindelserna mellan parterna, |
| --- | --- |

b)

följa utvecklingen av de övergripande förbindelserna mellan parterna,

| c) | vid behov begära information från sådana kommittéer och andra organ som inrättats inom ramen för andra avtal som faller under den gemensamma institutionella ramen och ta rapporter som lagts fram av sådana kommittéer och andra organ i betraktande, |
| --- | --- |

c)

vid behov begära information från sådana kommittéer och andra organ som inrättats inom ramen för andra avtal som faller under den gemensamma institutionella ramen och ta rapporter som lagts fram av sådana kommittéer och andra organ i betraktande,

| d) | diskutera och lägga fram förslag om alla frågor av gemensamt intresse, även framtida åtgärder och tillgängliga resurser för att genomföra dem, |
| --- | --- |

d)

diskutera och lägga fram förslag om alla frågor av gemensamt intresse, även framtida åtgärder och tillgängliga resurser för att genomföra dem,

| e) | fastlägga prioriteter med hänsyn till målen för detta avtal, |
| --- | --- |

e)

fastlägga prioriteter med hänsyn till målen för detta avtal,

| f) | söka efter lämpliga metoder för att avvärja sådana problem som kan uppkomma på de områden som omfattas av detta avtal, |
| --- | --- |

f)

söka efter lämpliga metoder för att avvärja sådana problem som kan uppkomma på de områden som omfattas av detta avtal,

| g) | sträva efter att lösa sådana tvister som uppkommer i samband med tillämpningen eller tolkningen av detta avtal i samförstånd, i enlighet med artikel 45.3, och |
| --- | --- |

g)

sträva efter att lösa sådana tvister som uppkommer i samband med tillämpningen eller tolkningen av detta avtal i samförstånd, i enlighet med artikel 45.3, och

| h) | gå igenom all information som läggs fram av någondera parten angående underlåtenhet att fullgöra skyldigheterna och samråda med den andra parten i syfte att finna en för parterna godtagbar lösning, i enlighet med artikel 45.3. |
| --- | --- |

h)

gå igenom all information som läggs fram av någondera parten angående underlåtenhet att fullgöra skyldigheterna och samråda med den andra parten i syfte att finna en för parterna godtagbar lösning, i enlighet med artikel 45.3.

4.   Gemensamma kommittén ska i vanliga fall sammanträda en gång om året, växelvis i Bryssel och Seoul. Särskilda sammanträden i kommittén ska hållas på begäran av någon av parterna. Parterna ska inneha ordförandeskapet i kommittén växelvis. Kommittén ska i vanliga fall sammanträda på högre tjänstemannanivå.

Artikel 45

Genomförandebestämmelser

1.   Parterna ska vidta alla allmänna och särskilda åtgärder som är nödvändiga för fullgörandet av deras skyldigheter enligt detta avtal och se till att åtgärderna är förenliga med de mål som fastläggs i detta avtal.

2.   Genomförandet av avtalet ska ske på basis av dialog och samförstånd. Om det emellertid råder meningsskiljaktigheter rörande tillämpningen eller tolkningen av detta avtal, ska någon av parterna hänskjuta ärendet till gemensamma kommittén.

3.   Om en part anser att den andra parten har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt detta avtal, får den vidta lämpliga åtgärder i enlighet med internationell rätt. Innan den gör detta ska den, utom i särskilt brådskande fall, för gemensamma kommittén lägga fram all information som behövs för en ingående prövning av ärendet. Parterna ska hålla samråd i gemensamma kommittén, som ifall parterna är överens om detta får utse en medlare för att underlätta samrådet.

4.   Åtgärder som en part vidtar i särskilt brådskande fall ska omedelbart anmälas till den andra parten. På begäran av den andra parten ska det hållas samråd, under en period av högst 20 dagar. Efter utgången av samrådsperioden får åtgärderna sättas i verket. I så fall får den andra parten begära ett skiljeförfarande enligt artikel 46, så att grunden för åtgärderna eller någon annan aspekt av dessa kan prövas.

Artikel 46

Skiljeförfarande

1.   Skiljepanelen ska bestå av tre skiljemän. Inom 14 dagar efter det att en part har begärt ett skiljeförfarande ska vardera parten utse en skiljeman och gemensamma kommittén en tredje skiljeman. Utseendet av en skiljeman från en parts sida ska omedelbart anmälas skriftligen till den andra parten på diplomatisk väg. Skiljemännens beslut ska utgöras av ett majoritetsbeslut. Skiljemännen ska bemöda sig om att nå fram till sitt beslut snarast möjligt och i vilket fall som helst senast tre månader efter det att skiljemännen utsetts. Gemensamma kommittén ska fastlägga ingående regler för ett snabbt genomförande av skiljeförfarandet.

2.   Varje part är skyldig att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra skiljemännens beslut. Skiljemännen ska på begäran utfärda rekommendationer om hur beslutet ska genomföras för att återställa jämvikten mellan rättigheter och skyldigheter enligt detta avtal.

AVDELNING X

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 47

Definition

I detta avtal avses med parterna Europeiska unionen eller dess medlemsstater eller Europeiska unionen och dess medlemsstater, i enlighet med deras respektive befogenheter, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan.

Artikel 48

Nationell säkerhet och utlämnande av information

Ingenting i detta avtal ska tolkas som ett krav på någon av parterna att lämna ut sådan information som parten inte anser det vara förenligt med dess väsentliga säkerhetsintressen att lämna ut.

Artikel 49

Ikraftträdande, varaktighet och uppsägning

1.   Detta avtal träder i kraft den första dagen i den första månaden efter den dag då parterna till varandra anmält att de förfaranden som är nödvändiga för detta har avslutats.

2.   Utan hinder av punkt 1 ska avtalet tillämpas provisoriskt i avvaktan på att det träder i kraft. Den provisoriska tillämpningen börjar den första dagen i den första månaden efter den dag då parterna till varandra anmält att de förfaranden som är nödvändiga för detta har avslutats.

3.   Detta avtal ingås på obestämd tid. Vardera parten får säga upp avtalet genom skriftlig anmälan till den andra parten. Uppsägningen får verkan sex månader efter en sådan anmälan.

Artikel 50

Anmälningar

Anmälningar i enlighet med artikel 49 ska göras till generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd respektive Republiken Koreas utrikes- och handelsministerium.

Artikel 51

Förklaringar och bilagor

Förklaringarna och bilagorna till detta avtal utgör en integrerad del av avtalet.

Artikel 52

Territoriell tillämpning

Detta avtal ska tillämpas, å ena sidan, på de territorier där fördraget om Europeiska unionen är tillämpligt och i enlighet med de villkor som fastställs i fördraget och, å andra sidan, på Republiken Koreas territorium.

Artikel 53

Giltiga texter

Detta avtal är upprättat i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska och koreanska språken, vilka alla texter är lika giltiga.

Съставено в Брюксел на десети май две хиляди и десета година.

Hecho en Bruselas, el diez de mayo de dos mil diez.

V Bruselu dne desátého května dva tisíce deset.

Udfærdiget i Bruxelles den tiende maj to tusind og ti.

Geschehen zu Brüssel am zehnten Mai zweitausendzehn.

Kahe tuhande kümnenda aasta maikuu kümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα Μαΐου δύο χιλιάδες δέκα.

Done at Brussels on the tenth day of May in the year two thousand and ten.

Fait à Bruxelles, le dix mai deux mille dix.

Fatto a Bruxelles, addì dieci maggio duemiladieci.

Briselē, divtūkstoš desmitā gada desmitajā maijā.

Priimta du tūkstančiai dešimtų metų gegužės dešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizedik év május tizedik napján.

Magħmul fi Brussell, fl-għaxar jum ta' Mejju tas-sena elfejn u għaxra.

Gedaan te Brussel, de tiende mei tweeduizend tien.

Sporządzono w Brukseli dnia dziesiątego maja roku dwa tysiące dziesiątego.

Feito em Bruxelas, em dez de Maio de dois mil e dez.

Întocmit la Bruxelles, la zece mai douã mii zece.

V Bruseli dňa desiateho mája dvetisícdesať.

V Bruslju, dne desetega maja leta dva tisoč deset.

Tehty Brysselissä kymmenentenä päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattakymmenen.

Som skedde i Bryssel den tionde maj tjugohundratio.

Image

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

Image

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Република България

Image

Za Českou republiku

Image

På Kongeriget Danmarks vegne

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Għal Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Pentru România

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейския сьюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

Image

GEMENSAM TOLKNINGSFÖRKLARING OM ARTIKLARNA 45 OCH 46

Parterna är demokratier och önskar arbeta tillsammans för att driva sina gemensamma värderingar framåt i världen. Avtalet mellan parterna är ett tecken på deras fasta föresats att främja demokratin, de mänskliga rättigheterna, icke-spridning och terrorismbekämpning i världen. Genomförandet av detta avtal mellan parter som delar samma värderingar ska därför grundas på principerna om dialog, ömsesidig respekt, jämlikt partnerskap, multilateralism, samförstånd och respekt för internationell rätt.

Med tanke på en korrekt tolkning av avtalet och den praktiska tillämpningen av detta är parterna överens om att lämpliga åtgärder i artikel 45.3 avser åtgärder som står i proportion till underlåtenheten att fullgöra skyldigheterna enligt avtalet. Sådana åtgärder får vidtas med avseende på detta avtal eller på ett särskilt avtal som faller under den gemensamma institutionella ramen. Vid valet av åtgärder är det nödvändigt att prioritera sådana åtgärder som i så liten utsträckning som möjligt stör tillämpningen av avtalen och att ta användning av nationella rättsmedel i beaktande när sådana finns att tillgå.

Med tanke på en korrekt tolkning av ramavtalet och den praktiska tillämpningen av detta är parterna överens om att särskilt brådskande fall i artikel 45.4 avser fall där någon av parterna har begått en väsentlig överträdelse av avtalet. Med en väsentlig överträdelse avses antingen en sådan vägran att fullgöra avtalet som inte sanktioneras av de allmänna bestämmelserna i internationell rätt eller en särskilt allvarlig och väsentlig kränkning av någon av avtalets grundsatser. Vid bedömning av om det föreligger en väsentlig överträdelse av artikel 4.2 ska parterna ta de behöriga internationella organens officiella ståndpunkter i beaktande när sådana finns att tillgå.

Vad beträffar artikel 46 ska när det har vidtagits åtgärder med avseende på ett särskilt avtal som faller under den gemensamma institutionella ramen varje relevant tvistlösningsförfarande i det särskilda avtalet tillämpas på förfarandet för genomförande av skiljepanelens beslut i fall där skiljemännen avgör att de berörda åtgärderna inte var motiverade eller proportionella.

ENSIDIG FÖRKLARING FRÅN EUROPEISKA UNIONEN OM ARTIKEL 12

Medlemsstaternas befullmäktigade och Republiken Koreas befullmäktigade noterar följande ensidiga förklaring:

Europeiska unionen förklarar att medlemsstaterna är bundna av artikel 12 endast i den utsträckning som de på unionsnivå har ställt sig bakom principerna om god förvaltning på skatteområdet.

---

FÖRORDNINGAR

| 23.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 20/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 20/25

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 49/2013

av den 22 januari 2013

om ändring av förordning (EU) nr 1284/2009 om införande av vissa specifika restriktiva åtgärder mot Republiken Guinea

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 215.1 och 215.2,

med beaktande av rådets beslut 2012/665/Gusp av den 26 oktober 2012 om ändring av beslut 2010/638/Gusp om restriktiva åtgärder mot Republiken Guinea (1),

med beaktande av det gemensamma förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska kommissionen, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EU) nr 1284/2009 (2) infördes vissa restriktiva åtgärder mot Republiken Guinea i enlighet med rådets gemensamma ståndpunkt 2009/788/Gusp (3), som senare upphävdes och ersattes med rådets beslut 2010/638/Gusp (4), till svar på guineanska säkerhetsstyrkors våldsamma förtryck av politiska demonstranter i Conakry den 28 september 2009. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EU) nr 1284/2009 (2) infördes vissa restriktiva åtgärder mot Republiken Guinea i enlighet med rådets gemensamma ståndpunkt 2009/788/Gusp (3), som senare upphävdes och ersattes med rådets beslut 2010/638/Gusp (4), till svar på guineanska säkerhetsstyrkors våldsamma förtryck av politiska demonstranter i Conakry den 28 september 2009.

| (2) | Den 26 oktober 2012 antog rådet beslut 2012/665/Gusp, genom vilket beslut 2010/638/Gusp ändrades vad gäller räckvidden för åtgärderna avseende militär utrusning och utrustning som kan användas för internt förtryck. |
| --- | --- |

(2)

Den 26 oktober 2012 antog rådet beslut 2012/665/Gusp, genom vilket beslut 2010/638/Gusp ändrades vad gäller räckvidden för åtgärderna avseende militär utrusning och utrustning som kan användas för internt förtryck.

| (3) | Vissa aspekter av dessa åtgärder omfattas av tillämpningsområdet för fördraget och lagstiftningsåtgärder på unionsnivå är därför nödvändiga för att genomföra dem, särskilt för att säkerställa att de tillämpas på ett enhetligt sätt av ekonomiska aktörer i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(3)

Vissa aspekter av dessa åtgärder omfattas av tillämpningsområdet för fördraget och lagstiftningsåtgärder på unionsnivå är därför nödvändiga för att genomföra dem, särskilt för att säkerställa att de tillämpas på ett enhetligt sätt av ekonomiska aktörer i alla medlemsstater.

| (4) | Förordning (EU) nr 1284/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EU) nr 1284/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) nr 1284/2009 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:






  a) | följande led ska läggas till i punkt 1:






  ”g) | försäljning, leverans, överföring eller export av sprängämnen och därtill hörande utrustning, som förtecknas i punkt 4 i bilaga I, vilka enbart är avsedda för civilt bruk vid gruvdrift och infrastrukturinvesteringar, under förutsättning att lagringen och användningen av sprängämnen och därtill hörande utrustning är kontrollerad och verifierad av ett oberoende organ och att leverantörerna av tillhörande tjänster är identifierade, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

a)

följande led ska läggas till i punkt 1:

”g)

försäljning, leverans, överföring eller export av sprängämnen och därtill hörande utrustning, som förtecknas i punkt 4 i bilaga I, vilka enbart är avsedda för civilt bruk vid gruvdrift och infrastrukturinvesteringar, under förutsättning att lagringen och användningen av sprängämnen och därtill hörande utrustning är kontrollerad och verifierad av ett oberoende organ och att leverantörerna av tillhörande tjänster är identifierade,

| h) | tillhandahållande av finansiering, ekonomiskt bistånd, tekniskt bistånd, förmedlingstjänster och andra tjänster som rör sprängämnen och därtill hörande utrustning som enbart är avsedda för civilt bruk vid gruvdrift eller infrastrukturinvesteringar, under förutsättning att lagringen och användningen av sprängämnena och den därtill hörande utrustningen och tjänsterna är kontrollerad och verifierad av ett oberoende organ och att leverantörerna av därtill hörande tjänster är identifierade.” |
| --- | --- |

h)

tillhandahållande av finansiering, ekonomiskt bistånd, tekniskt bistånd, förmedlingstjänster och andra tjänster som rör sprängämnen och därtill hörande utrustning som enbart är avsedda för civilt bruk vid gruvdrift eller infrastrukturinvesteringar, under förutsättning att lagringen och användningen av sprängämnena och den därtill hörande utrustningen och tjänsterna är kontrollerad och verifierad av ett oberoende organ och att leverantörerna av därtill hörande tjänster är identifierade.”

| b) | Följande punkt ska läggas till:
  ”3.   Den berörda medlemsstaten ska senast två veckor i förväg underrätta de andra medlemsstaterna om sin avsikt att ge ett sådant tillstånd som avses i punkterna 1 g och 1 h.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”3.   Den berörda medlemsstaten ska senast två veckor i förväg underrätta de andra medlemsstaterna om sin avsikt att ge ett sådant tillstånd som avses i punkterna 1 g och 1 h.”

| 2. | Bilaga III ska ersättas med bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

2.

Bilaga III ska ersättas med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 januari 2013.

På rådets vägnar

M. NOONAN

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 27.10.2012, s. 45.

1

(2)  EUT L 346, 23.12.2009, s. 26.

2

(3)  EUT L 281, 28.10.2009, s. 7.

3

(4)  EUT L 280, 26.10.2010, s. 10.

4

---

BILAGA

”BILAGA III

Webbsidor för information om de behöriga myndigheter som avses i artiklarna 4, 8, 9, 10.1, 12 och 17 samt adress för meddelanden till Europeiska kommissionen

A.   Behöriga myndigheter i varje medlemsstat

| | BELGIEN
  http://www.diplomatie.be/eusanctions |
| --- | --- |

BELGIEN

http://www.diplomatie.be/eusanctions

| | BULGARIEN
  http://www.mfa.bg/en/pages/135/index.html |
| --- | --- |

BULGARIEN

http://www.mfa.bg/en/pages/135/index.html

| | TJECKIEN
  http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce |
| --- | --- |

TJECKIEN

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

| | DANMARK
  http://um.dk/da/politik-og-diplomati/retsorden/sanktioner/ |
| --- | --- |

DANMARK

http://um.dk/da/politik-og-diplomati/retsorden/sanktioner/

| | TYSKLAND
  http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html |
| --- | --- |

TYSKLAND

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

| | ESTLAND
  http://www.vm.ee/est/kat_622/ |
| --- | --- |

ESTLAND

http://www.vm.ee/est/kat_622/

| | IRLAND
  http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519 |
| --- | --- |

IRLAND

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519

| | GREKLAND
  http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html |
| --- | --- |

GREKLAND

http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

| | SPANIEN
  http://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspx |
| --- | --- |

SPANIEN

http://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspx

| | FRANKRIKE
  http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/ |
| --- | --- |

FRANKRIKE

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

| | ITALIEN
  http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm |
| --- | --- |

ITALIEN

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm

| | CYPERN
  http://www.mfa.gov.cy/sanctions |
| --- | --- |

CYPERN

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

| | LETTLAND
  http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539 |
| --- | --- |

LETTLAND

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

| | LITAUEN
  http://www.urm.lt/sanctions |
| --- | --- |

LITAUEN

http://www.urm.lt/sanctions

| | LUXEMBURG
  http://www.mae.lu/sanctions |
| --- | --- |

LUXEMBURG

http://www.mae.lu/sanctions

| | UNGERN
  http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitikank/nemzetkozi_szankciok/ |
| --- | --- |

UNGERN

http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitikank/nemzetkozi_szankciok/

| | MALTA
  http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp |
| --- | --- |

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

| | NEDERLÄNDERNA
  www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-vrede-en-veiligheid/sancties |
| --- | --- |

NEDERLÄNDERNA

www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-vrede-en-veiligheid/sancties

| | ÖSTERRIKE
  http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version= |
| --- | --- |

ÖSTERRIKE

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

| | POLEN
  http://www.msz.gov.pl |
| --- | --- |

POLEN

http://www.msz.gov.pl

| | PORTUGAL
  http://www.min-nestrangeiros.pt |
| --- | --- |

PORTUGAL

http://www.min-nestrangeiros.pt

| | RUMÄNIEN
  http://www.mae.ro/node/1548 |
| --- | --- |

RUMÄNIEN

http://www.mae.ro/node/1548

| | SLOVENIEN
  http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika_in_mednarodno_pravo/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/ |
| --- | --- |

SLOVENIEN

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika_in_mednarodno_pravo/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

| | SLOVAKIEN
  http://www.foreign.gov.sk |
| --- | --- |

SLOVAKIEN

http://www.foreign.gov.sk

| | FINLAND
  http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet |
| --- | --- |

FINLAND

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

| | SVERIGE
  http://www.ud.se/sanktioner |
| --- | --- |

SVERIGE

http://www.ud.se/sanktioner

| | FÖRENADE KUNGARIKET
  www.fco.gov.uk/competentauthorities |
| --- | --- |

FÖRENADE KUNGARIKET

www.fco.gov.uk/competentauthorities

B.   Adress för meddelanden till och annan kommunikation med Europeiska kommissionen:

| European Commission |
| --- |
| Service for Foreign Policy Instruments (FPI) |
| EEAS 02/309 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË” |

European Commission

Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

EEAS 02/309

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË”

---

| 23.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 20/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 20/29

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 50/2013

av den 22 januari 2013

om genomförande av artikel 16.2 i förordning (EU) nr 204/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 204/2011 av den 2 mars 2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen (1), särskilt artikel 16.2, och

av följande skäl:

| (1) | Den 2 mars 2011 antog rådet förordning (EU) nr 204/2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 2 mars 2011 antog rådet förordning (EU) nr 204/2011.

| (2) | Rådet anser att det inte längre finns någon grund för att bibehålla en enhet på förteckningen i bilaga III till förordning (EU) nr 204/2011. |
| --- | --- |

(2)

Rådet anser att det inte längre finns någon grund för att bibehålla en enhet på förteckningen i bilaga III till förordning (EU) nr 204/2011.

| (3) | Uppgifterna för en person bör utgå ur förteckningen i bilaga III till förordning (EU) nr 204/2011 och uppföras på förteckningen i bilaga II till den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Uppgifterna för en person bör utgå ur förteckningen i bilaga III till förordning (EU) nr 204/2011 och uppföras på förteckningen i bilaga II till den förordningen.

| (4) | Informationen om vissa personer som förtecknas i bilagorna II och III till förordning (EU) nr 204/2011 bör uppdateras. |
| --- | --- |

(4)

Informationen om vissa personer som förtecknas i bilagorna II och III till förordning (EU) nr 204/2011 bör uppdateras.

| (5) | Bilagorna II och III till förordning (EU) nr 204/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Bilagorna II och III till förordning (EU) nr 204/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna II och III till förordning (EU) nr 204/2011 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 januari 2013.

På rådets vägnar

M. NOONAN

Ordförande

---

(1)  EUT L 58, 3.3.2011, s. 1.

1

---

BILAGA

Bilagorna II och III till förordning (EU) nr 204/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I bilaga II ska






  a) | uppgifterna 1–6 och 8–12 ersättas med följande:






  ”1. | GADDAFI, Aisha Muammar
  Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Dotter till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.
  Tros befinna sig i Algeriet.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I bilaga II ska

a)

uppgifterna 1–6 och 8–12 ersättas med följande:

”1.

GADDAFI, Aisha Muammar

Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Dotter till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.

Tros befinna sig i Algeriet.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 2. | GADDAFI, Hannibal Muammar
  Passnummer: B/002210. Född: 20.9.1975. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.
  Tros befinna sig i Algeriet.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

2.

GADDAFI, Hannibal Muammar

Passnummer: B/002210. Född: 20.9.1975. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.

Tros befinna sig i Algeriet.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 3. | GADDAFI, Khamis Muammar
  Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.
  Tros vara avliden.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

3.

GADDAFI, Khamis Muammar

Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.

Tros vara avliden.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 4. | GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar
  Född: 1942. Födelseort: Sirt, Libyen.
  Revolutionsledare, överbefälhavare. Ansvarig för att ha beordrat ingripanden mot demonstranter, kränkningar av de mänskliga rättigheterna.
  Tros vara avliden.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

4.

GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Född: 1942. Födelseort: Sirt, Libyen.

Revolutionsledare, överbefälhavare. Ansvarig för att ha beordrat ingripanden mot demonstranter, kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

Tros vara avliden.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 5. | GADDAFI, Mutassim
  Född: 1976. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Nationell säkerhetsrådgivare. Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.
  Tros vara avliden.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

5.

GADDAFI, Mutassim

Född: 1976. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Nationell säkerhetsrådgivare. Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.

Tros vara avliden.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 6. | GADDAFI, Saif al-Islam
  Passnummer: B014995. Född: 25.6.1972. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Direktör för Gaddafi-stiftelsen. Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen. Provocerande offentliga uttalanden som uppmuntrat till våld mot demonstranter.
  Tros befinna sig i häkte i Libyen.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.” |
| --- | --- |

6.

GADDAFI, Saif al-Islam

Passnummer: B014995. Född: 25.6.1972. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Direktör för Gaddafi-stiftelsen. Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen. Provocerande offentliga uttalanden som uppmuntrat till våld mot demonstranter.

Tros befinna sig i häkte i Libyen.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.”

| ”8. | JABIR, Abu-Bakr Yunis, generalmajor
  Född: 1952. Födelseort: Jalu, Libyen.
  Försvarsminister. Övergripande ansvar för de militära styrkornas verksamhet.
  Tros vara avliden.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

”8.

JABIR, Abu-Bakr Yunis, generalmajor

Född: 1952. Födelseort: Jalu, Libyen.

Försvarsminister. Övergripande ansvar för de militära styrkornas verksamhet.

Tros vara avliden.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 9. | MATUQ, Matuq Mohammed
  Född: 1956. Födelseort: al-Khums, Libyen.
  Sekreterare för samhällstjänster. Hög företrädare för regimen. Medverkan i revolutionskommittéerna. Har tidigare medverkat till att avvikande åsikter slås ned samt tillgripit våld.
  Tros vara frihetsberövad.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

9.

MATUQ, Matuq Mohammed

Född: 1956. Födelseort: al-Khums, Libyen.

Sekreterare för samhällstjänster. Hög företrädare för regimen. Medverkan i revolutionskommittéerna. Har tidigare medverkat till att avvikande åsikter slås ned samt tillgripit våld.

Tros vara frihetsberövad.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 10. | GADDAFI, Mohammed Muammar
  Född: 1970. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.
  Tros befinna sig i Algeriet.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

10.

GADDAFI, Mohammed Muammar

Född: 1970. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.

Tros befinna sig i Algeriet.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 11. | GADDAFI, Saadi
  Passnummer: a) 014797, b) 524521. Född: a) 27.5.1973, b) 1.1.1975. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Befälhavare för specialstyrkorna. Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.
  Tros befinna sig i Niger.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

11.

GADDAFI, Saadi

Passnummer: a) 014797, b) 524521. Född: a) 27.5.1973, b) 1.1.1975. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Befälhavare för specialstyrkorna. Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.

Tros befinna sig i Niger.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 12. | GADDAFI, Saif al-Arab
  Född: 1982. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.
  Tros vara avliden.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.” |
| --- | --- |

12.

GADDAFI, Saif al-Arab

Född: 1982. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.

Tros vara avliden.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.”

| b) | följande uppgift läggas till:






  ”14. | AL-BARASSI, Safia Farkash
  Född: 1952. Födelseort: al-Bayda, Libyen.
  Gift med Muammar GADDAFI sedan1970. Betydande personlig förmögenhet som skulle kunna användas för regimens syften. Hennes syster Fatima FARKASH är gift med Abdullah AL-SANUSI, chef för Libyens militära underrättelsetjänst.
  Tros befinna sig i Algeriet.
  Uppförd på FN-förteckningen: 24.6.2011.” |
| --- | --- | --- |

b)

följande uppgift läggas till:

”14.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Född: 1952. Födelseort: al-Bayda, Libyen.

Gift med Muammar GADDAFI sedan1970. Betydande personlig förmögenhet som skulle kunna användas för regimens syften. Hennes syster Fatima FARKASH är gift med Abdullah AL-SANUSI, chef för Libyens militära underrättelsetjänst.

Tros befinna sig i Algeriet.

Uppförd på FN-förteckningen: 24.6.2011.”

| 2. | I bilaga III:






  a) | under ”Personer”, ska uppgifterna 6 och 26 ersättas med följande: | Namn | Personuppgifter | Skäl för upptagande i förteckningen | Uppförd på FN-förteckningen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. | AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed | Chef för revolutionskommittéernas sambandskontor.
  Passnummer: B010574.
  Född: 1.7.1950.
  Tros befinna sig i fängelse i Tunisien. | Revolutionskommittéerna är delaktiga i våldet mot demonstranter. | 28.2.2011 |
| 26. | AL-KUNI, Amid Husain, överste | Tros befinna sig i södra Libyen. | Guvernör i Ghat (södra Libyen). Direkt delaktig i rekrytering av legosoldater. | 12.4.2011 |

2.

I bilaga III:

a)

under ”Personer”, ska uppgifterna 6 och 26 ersättas med följande:

Namn

Personuppgifter

Skäl för upptagande i förteckningen

Uppförd på FN-förteckningen

6.

AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed

Chef för revolutionskommittéernas sambandskontor.

Passnummer: B010574.

Född: 1.7.1950.

Tros befinna sig i fängelse i Tunisien.

Revolutionskommittéerna är delaktiga i våldet mot demonstranter.

28.2.2011

26.

AL-KUNI, Amid Husain, överste

Tros befinna sig i södra Libyen.

Guvernör i Ghat (södra Libyen). Direkt delaktig i rekrytering av legosoldater.

12.4.2011

| b) | under ”Personer”, ska uppgift 10 (AL-BARASSI, Safia Farkash) utgå, |
| --- | --- |

b)

under ”Personer”, ska uppgift 10 (AL-BARASSI, Safia Farkash) utgå,

| c) | under ”Enheter”, ska uppgift 50 (Organisation for Development of Administrative Centres (Odac) utgå. |
| --- | --- |

c)

under ”Enheter”, ska uppgift 50 (Organisation for Development of Administrative Centres (Odac) utgå.

---

| 23.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 20/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 20/33

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 51/2013

av den 16 januari 2013

om ändring av förordning (EG) nr 152/2009 vad gäller analysmetoder för bestämning av beståndsdelar av animaliskt ursprung för offentlig kontroll av foder

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (1), särskilt artikel 11.4, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 7.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (2) är det förbjudet att utfodra idisslare med protein som härrör från djur. Förbudet har utvidgats till andra djur än idisslare och, när det gäller utfodringen av dessa djur med produkter av animaliskt ursprung, begränsats i enlighet med bilaga IV till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 7.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (2) är det förbjudet att utfodra idisslare med protein som härrör från djur. Förbudet har utvidgats till andra djur än idisslare och, när det gäller utfodringen av dessa djur med produkter av animaliskt ursprung, begränsats i enlighet med bilaga IV till den förordningen.

| (2) | Enligt artikel 11.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (3) är det förbjudet att utfodra djur av någon viss landlevande djurart, med undantag av pälsdjur, med bearbetat animaliskt protein från djurkroppar eller delar av djurkroppar av samma djurart samt att utfodra odlad fisk med bearbetat animaliskt protein från djurkroppar eller delar av djurkroppar av odlad fisk av samma art. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 11.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (3) är det förbjudet att utfodra djur av någon viss landlevande djurart, med undantag av pälsdjur, med bearbetat animaliskt protein från djurkroppar eller delar av djurkroppar av samma djurart samt att utfodra odlad fisk med bearbetat animaliskt protein från djurkroppar eller delar av djurkroppar av odlad fisk av samma art.

| (3) | I kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 av den 27 januari 2009 om provtagnings- och analysmetoder för offentlig kontroll av foder (4) fastställs i bilaga VI analysmetoder för bestämning av beståndsdelar av animaliskt ursprung för offentlig kontroll av foder. För närvarande är den enda validerade metoden för att påvisa förekomsten av animaliska proteiner i foder en mikroskopisk metod som kan skilja mellan beståndsdelar av landdjur och beståndsdelar av fisk, men som inte med tillräcklig noggrannhet kan kvantifiera mängden animaliska beståndsdelar i foder. Den metoden bör därför inte användas för detta ändamål. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 av den 27 januari 2009 om provtagnings- och analysmetoder för offentlig kontroll av foder (4) fastställs i bilaga VI analysmetoder för bestämning av beståndsdelar av animaliskt ursprung för offentlig kontroll av foder. För närvarande är den enda validerade metoden för att påvisa förekomsten av animaliska proteiner i foder en mikroskopisk metod som kan skilja mellan beståndsdelar av landdjur och beståndsdelar av fisk, men som inte med tillräcklig noggrannhet kan kvantifiera mängden animaliska beståndsdelar i foder. Den metoden bör därför inte användas för detta ändamål.

| (4) | En ny metod för påvisande av animaliska beståndsdelar baserad på polymeraskedjereaktion (PCR) har validerats av EU:s referenslaboratorium för animaliska proteiner i foder. En genomförandestudie som anordnades med de nationella referenslaboratorierna i medlemsstaterna visar att den nya metoden är tillräckligt robust för att användas som en offentlig kontrollmetod i unionen. Denna nya metod kan påvisa förekomsten av animaliska beståndsdelar i foder och även identifiera från vilken art beståndsdelarna härrör. Det skulle vara mycket värdefullt att kunna använda denna nya metod i kombination med eller som ersättning för den mikroskopiska metoden, beroende på omständigheterna, vid kontroll av att de utfodringsförbud som fastställs i förordningarna (EG) nr 999/2001 och (EG) nr 1069/2009 tillämpas korrekt. |
| --- | --- |

(4)

En ny metod för påvisande av animaliska beståndsdelar baserad på polymeraskedjereaktion (PCR) har validerats av EU:s referenslaboratorium för animaliska proteiner i foder. En genomförandestudie som anordnades med de nationella referenslaboratorierna i medlemsstaterna visar att den nya metoden är tillräckligt robust för att användas som en offentlig kontrollmetod i unionen. Denna nya metod kan påvisa förekomsten av animaliska beståndsdelar i foder och även identifiera från vilken art beståndsdelarna härrör. Det skulle vara mycket värdefullt att kunna använda denna nya metod i kombination med eller som ersättning för den mikroskopiska metoden, beroende på omständigheterna, vid kontroll av att de utfodringsförbud som fastställs i förordningarna (EG) nr 999/2001 och (EG) nr 1069/2009 tillämpas korrekt.

| (5) | Bilaga VI till förordning (EG) nr 152/2009 bör därför ersättas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Bilaga VI till förordning (EG) nr 152/2009 bör därför ersättas i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig dem. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig dem.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga VI till förordning (EG) nr 152/2009 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 januari 2013.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  EGT L 147, 31.5.2001, s. 1.

2

(3)  EUT L 300, 14.11.2009, s. 1.

3

(4)  EUT L 54, 26.2.2009, s. 1.

4

---

BILAGA

”BILAGA VI

ANALYSMETODER FÖR BESTÄMNING AV BESTÅNDSDELAR AV ANIMALISKT URSPRUNG FÖR OFFENTLIG KONTROLL AV FODER

1.   SYFTE OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Bestämningen av beståndsdelar av animaliskt ursprung i foder ska utföras med ljusmikroskopi eller polymeraskedjereaktion (PCR) i enlighet med bestämmelserna i denna bilaga.

Med hjälp av dessa två metoder är det möjligt att påvisa förekomsten av beståndsdelar av animaliskt ursprung i foderråvaror och foderblandningar. Däremot går det inte att med dessa metoder beräkna mängden av dessa beståndsdelar i foderråvaror och foderblandningar. Båda metoderna har en detektionsgräns under 0,1 % (w/w).

Med PCR är det möjligt att identifiera den taxonomiska gruppen för de beståndsdelar av animaliskt ursprung som finns i foderråvaror och foderblandningar.

Dessa metoder ska användas vid kontroll av att de förbud som fastställs i artikel 7.1 och bilaga IV till förordning (EG) nr 999/2001 och i artikel 11.1 i förordning (EG) nr 1069/2009 tillämpas.

Beroende på vilken typ av foder som testas kan dessa metoder användas inom ett enda protokoll, antingen ensamma eller i kombination, i enlighet med de standardrutiner (SOP) som fastställs av EU:s referenslaboratorium för animaliska proteiner i foder och som offentliggörs på dess webbplats (1).

2.   METODER

2.1   Ljusmikroskopi

2.1.1   Princip

De beståndsdelar av animaliskt ursprung som kan förekomma i de foderråvaror och foderblandningar som sänds för analys identifieras på grundval av typiska egenskaper som kan urskiljas med mikroskop (t.ex. muskelfibrer och andra köttpartiklar, brosk, ben, horn, hår, borst, blod, fjädrar, äggskal, fiskben och fiskfjäll).

2.1.2   Reagens och utrustning

2.1.2.1   Reagens

2.1.2.1.1   Koncentreringsmedel

2.1.2.1.1.1   Tetrakloreten (densitet 1,62).

2.1.2.1.2   Färgreagens

2.1.2.1.2.1   Alizarinlösning (späd 2,5 ml 1 M saltsyra med 100 ml vatten och tillsätt 200 mg alizarin till denna lösning).

2.1.2.1.3   Monteringsmedium

2.1.2.1.3.1   Lut (NaOH 2,5 % w/v eller KOH 2,5 % w/v).

2.1.2.1.3.2   Glycerol (outspädd, viskositet: 1 490 cP).

2.1.2.1.3.3   Norland ® Optical Adhesive 65 (viskositet: 1 200 cP) eller ett harts med motsvarande egenskaper för preparering av permanent fixerade preparat på objektglas.

2.1.2.1.4   Monteringsmedium med färgande egenskaper

2.1.2.1.4.1   Lugols lösning (lös 2 g kaliumjodid i 100 ml vatten och tillsätt 1 g jod under regelbunden omskakning).

2.1.2.1.4.2   Cystinreagens (2 g blyacetat, 10 g NaOH/100 ml vatten).

2.1.2.1.4.3   Fehlings lösning (före användning blandas lika delar (1:1) av stamlösningarna A och B. Lösning A: lös 6,9 g koppar(II)sulfatpentahydrat i 100 ml vatten. Lösning B: lös 34,6 g kaliumnatriumtartrattetrahydrat och 12 g NaOH i 100 ml vatten).

2.1.2.1.4.4   Tetrametylbensidin/väteperoxid (lös 1 g 3,3’,5,5’-tetrametylbensidin (TMB) i 100 ml isättika och 150 ml vatten. Före användning blandas 4 delar TMB-lösning med 1 del 3 % väteperoxid).

2.1.2.1.5   Sköljmedel

2.1.2.1.5.1   Etanol ≥ 96 % (teknisk kvalitet).

2.1.2.1.5.2   Aceton (teknisk kvalitet).

2.1.2.1.6   Blekmedel

2.1.2.1.6.1   I handeln förekommande natriumhypokloritlösning (9–14 % aktivt klor).

2.1.2.2   Utrustning

2.1.2.2.1   Analysvåg med en noggrannhet av 0,001 g.

2.1.2.2.2   Utrustning för malning: kvarn eller mortel.

2.1.2.2.3   Siktar med kvadratiska maskor med en maskvidd på 0,25 mm och 1 mm.

2.1.2.2.4   Konisk separertratt i glas med en volym på 250 ml och med en avstängningsventil i teflon eller slipat glas placerad i botten av tratten. Diametern på avstängningsventilen ska vara minst 4 mm. Alternativt får en sedimentbägare med konisk botten användas, förutsatt att laboratoriet har visat att detektionsgränsen är likvärdig med den som uppnås med den koniska separertratten i glas.

Separertratt

Image

2.1.2.2.5   Stereomikroskop med en förstoringsgrad på minst 6,5× till 40×.

2.1.2.2.6   Ljusfältsmikroskop med en förstoringsgrad på minst 100× till 400×. Även polariserad ljusmikroskopi och interferenskontrastmikroskopi får användas.

2.1.2.2.7   Laboratorieglas av standardtyp.

2.1.2.2.8   Utrustning för preparering av objektglas: vanliga objektglas, objektglas med en fördjupning, täckglas (20 × 20 mm), pincett och liten spatel.

2.1.3   Provtagning och provberedning

2.1.3.1   Provtagning

Ett representativt prov som tagits i enlighet med bestämmelserna i bilaga I ska användas.

2.1.3.2   Försiktighetsåtgärder

För att undvika korskontaminering i laboratoriet ska all utrustning som används flera gånger rengöras noggrant före användning. Separertrattar ska tas isär före rengöring. Separertrattar och glasvaror ska först diskas för hand och sedan i diskmaskin. Siktar ska rengöras med en borste med styva syntetiska hår. Efter siktningen av fett material såsom fiskmjöl rekommenderas en avslutande rengöring av sikten med aceton och tryckluft.

2.1.3.3   Beredning av andra prov än fett eller olja

2.1.3.3.1   Torkning av prov: Prov med en vattenhalt över 14 % ska torkas före beredning.

2.1.3.3.2   Siktning av prov före beredning: Det rekommenderas att pelleterat foder och palmkärnor siktas genom 1 mm maskor före beredning och att de två fraktionerna därefter bereds och analyseras som separata prov.

2.1.3.3.3   Analysprov och malning: Minst 50 g av provet ska delas upp i analysprov och därefter malas.

2.1.3.3.4   Extraktion och beredning av sediment: En portion på 10 g (med en noggrannhet av 0,01 g) av det malda analysprovet förs över i en separertratt eller en sedimentbägare med konisk botten och 50 ml tetrakloreten tillsätts. När det gäller fiskmjöl eller andra rena animaliska produkter, mineralämnen eller förblandningar som bildar mer än 10 % sediment ska högst 3 g prov föras över i tratten. Blandningen skakas kraftigt i minst 30 sekunder och ytterligare minst 50 ml tetrakloreten tillsätts försiktigt under det att insidan av tratten sköljs för att avlägsna eventuella vidhäftande partiklar. Den erhållna blandningen ska stå i minst fem minuter innan sedimentet avskiljs genom att avstängningsventilen öppnas.

Om en sedimentbägare med konisk botten används ska blandningen omröras kraftigt i minst 15 sekunder och eventuella vidhäftande partiklar på bägarens sidor sköljs noggrant ner med minst 10 ml ren tetrakloreten. Blandningen ska stå i tre minuter och därefter återigen omröras i 15 sekunder och eventuella vidhäftande partiklar på bägarens sidor sköljs noggrant ner med minst 10 ml ren tetrakloreten. Den erhållna blandningen ska stå i minst fem minuter och sedan avlägsnas den flytande fraktionen genom noggrann dekantering så att inget sediment försvinner.

Sedimentet torkas och vägs (med en noggrannhet av 0,001 g). Om mer än 5 % av sedimentet består av partiklar större än 0,50 mm ska det siktas genom 0,25 mm maskor och båda fraktionerna ska undersökas.

2.1.3.3.5   Extraktion och beredning av flotat: Efter att sedimentet tagits fram enligt metoden ovan bör det finnas två faser i separertratten: en vätskefas som består av tetrakloreten och en fast fas som består av flytande material. Den fasta fasen är flotatet och det erhålls genom att avstängningsventilen öppnas och all tetrakloreten hälls bort. Separertratten vänds upp och ner och flotatet överförs till en stor petriskål och lufttorkas därefter i ett dragskåp. Om mer än 5 % av flotatet består av partiklar större än 0,50 mm ska det siktas genom 0,25 mm maskor och båda fraktionerna ska undersökas.

2.1.3.3.6   Beredning av råvara: Minst 5 g av det malda analysprovet ska beredas. Om mer än 5 % av provet består av partiklar större än 0,50 mm ska det siktas genom 0,25 mm maskor och båda fraktionerna ska undersökas.

2.1.3.4   Beredning av prov bestående av fett eller olja

Följande protokoll ska användas vid beredning av prov bestående av fett eller olja:

| — | Om fettet är fast värms det i en ugn tills det blir flytande. |
| --- | --- |

—

Om fettet är fast värms det i en ugn tills det blir flytande.

| — | Med pipett överförs 40 ml av fettet från botten av provet till ett centrifugrör. |
| --- | --- |

—

Med pipett överförs 40 ml av fettet från botten av provet till ett centrifugrör.

| — | Centrifugera i tio minuter vid 4 000 varv per minut. |
| --- | --- |

—

Centrifugera i tio minuter vid 4 000 varv per minut.

| — | Om fettet är fast efter centrifugeringen värms det i en ugn tills det blir flytande. |
| --- | --- |

—

Om fettet är fast efter centrifugeringen värms det i en ugn tills det blir flytande.

| — | Upprepa centrifugeringen i fem minuter vid 4 000 varv per minut. |
| --- | --- |

—

Upprepa centrifugeringen i fem minuter vid 4 000 varv per minut.

| — | Med en liten sked eller spatel placeras hälften av de dekanterade föroreningarna på objektglas för mikroskopisk undersökning. Glycerol rekommenderas som moteringsmedium. |
| --- | --- |

—

Med en liten sked eller spatel placeras hälften av de dekanterade föroreningarna på objektglas för mikroskopisk undersökning. Glycerol rekommenderas som moteringsmedium.

| — | De återstående föroreningarna används för beredning av sedimentet enligt punkt 2.1.3.3. |
| --- | --- |

—

De återstående föroreningarna används för beredning av sedimentet enligt punkt 2.1.3.3.

2.1.3.5   Användning av färgreagens

För att lättare kunna identifiera beståndsdelar av animaliskt ursprung får färgreagens användas vid provberedningen i enlighet med de riktlinjer som utfärdas av EU:s referenslaboratorium för animaliska proteiner i foder och som offentliggörs på dess webbplats.

Om alizarinlösning används för att färga sedimentet ska följande protokoll användas:

| — | Det torkade sedimentet överförs till ett provrör i glas och sköljs två gånger med ca 5 ml etanol (varje gång vortexas provet i 30 sekunder, lösningen får stå i ca 11⁄2 minut och därefter hälls lösningsmedlet bort). |
| --- | --- |

—

Det torkade sedimentet överförs till ett provrör i glas och sköljs två gånger med ca 5 ml etanol (varje gång vortexas provet i 30 sekunder, lösningen får stå i ca 11⁄2 minut och därefter hälls lösningsmedlet bort).

| — | Sedimentet bleks genom att minst 1 ml natriumhypokloritlösning tillsätts. Reaktionen får fortsätta i tio minuter. Provröret fylls med vatten, sedimentet får stå i 2–3 minuter och därefter hälls vattnet och de suspenderade partiklarna försiktigt bort. |
| --- | --- |

—

Sedimentet bleks genom att minst 1 ml natriumhypokloritlösning tillsätts. Reaktionen får fortsätta i tio minuter. Provröret fylls med vatten, sedimentet får stå i 2–3 minuter och därefter hälls vattnet och de suspenderade partiklarna försiktigt bort.

| — | Sedimentet sköljs ytterligare två gånger med ca 10 ml vatten (varje gång vortexas provet i 30 sekunder, lösningen får stå och därefter hälls vattnet bort). |
| --- | --- |

—

Sedimentet sköljs ytterligare två gånger med ca 10 ml vatten (varje gång vortexas provet i 30 sekunder, lösningen får stå och därefter hälls vattnet bort).

| — | Till sedimentet tillsätts 2–10 droppar alizarinlösning och blandningen vortexas. Reaktionen får pågå i 30 sekunder och det infärgade sedimentet sköljs två gånger med ca 5 ml etanol och sedan en gång med aceton (varje gång vortexas provet i 30 sekunder, lösningen får stå i ca en minut och därefter hälls lösningsmedlet bort). |
| --- | --- |

—

Till sedimentet tillsätts 2–10 droppar alizarinlösning och blandningen vortexas. Reaktionen får pågå i 30 sekunder och det infärgade sedimentet sköljs två gånger med ca 5 ml etanol och sedan en gång med aceton (varje gång vortexas provet i 30 sekunder, lösningen får stå i ca en minut och därefter hälls lösningsmedlet bort).

| — | Det infärgade sedimentet torkas. |
| --- | --- |

—

Det infärgade sedimentet torkas.

2.1.4   Undersökning i mikroskop

2.1.4.1   Preparering av objektglas

Objektglasen ska prepareras med sediment och antingen med flotat eller med råvara, enligt laborantens eget val. Om provet har siktats vid provberedningen ska båda fraktionerna (den fina och den grova) prepareras. De prov från fraktionerna som fördelas på objektglasen ska vara representativa för hela fraktionen.

Ett tillräckligt antal objektglas ska prepareras så att hela det undersökningsprotokoll som anges i punkt 2.1.4.2 kan utföras.

Objektglasen ska monteras med ett lämpligt monteringsmedium i enlighet med de standardrutiner som fastställs av EU:s referenslaboratorium för animaliska proteiner i foder och som offentliggörs på dess webbplats. Objektglasen ska täckas med täckglas.

2.1.4.2   Undersökningsprotokoll för att påvisa animaliska partiklar i foderblandningar och foderråvaror

De preparerade objektglasen ska undersökas i mikroskop i enlighet med undersökningsprotokollet i diagram 1 för foderblandningar och andra foderråvaror än rent fiskmjöl, eller med undersökningsprotokollet i diagram 2 för rent fiskmjöl.

Den mikroskopiska undersökningen ska utföras på sediment och antingen på flotat eller på råvara, enligt laborantens eget val. För de grova fraktionerna får utöver det vanliga mikroskopet även stereomikroskop användas. Varje objektglas ska undersökas i sin helhet vid olika förstoringsgrader.

Det minsta antalet objektglas som ska undersökas i varje steg av undersökningsprotokollet ska följas strikt, förutom om mängden fraktionsmaterial inte gör det möjligt att uppnå det föreskrivna antalet objektglas. Högst sex objektglas per bestämning ska undersökas.

För att underlätta identifieringen av partiklarnas typ och ursprung får hjälpmedel användas såsom beslutsstödssystem, bildbibliotek och referensprov.

Diagram 1

Undersökningsprotokoll för att påvisa animaliska partiklar i foderblandningar och andra foderråvaror än fiskmjöl

Image

Diagram 2

Undersökningsprotokoll för att påvisa animaliska partiklar i fiskmjöl

Image

2.1.4.3   Antal bestämningar

Om man efter en första bestämning, som utförts i enlighet med det relevanta undersökningsprotokollet (diagram 1 eller diagram 2), inte kan påvisa några animaliska partiklar av en viss typ (dvs. landdjur eller fisk) behövs ingen ytterligare bestämning och analysresultatet ska rapporteras med användning av ordalydelsen i punkt 2.1.5.1.

Om man efter en första bestämning, som utförts i enlighet med det relevanta undersökningsprotokollet (diagram 1 eller diagram 2), kan påvisa totalt 1–5 animaliska partiklar av en viss typ (dvs. landdjur eller fisk) ska en andra bestämning utföras med ett nytt analysprov på 50 g. Om man efter denna andra bestämning kan påvisa 0–5 animaliska partiklar av en viss typ ska analysresultatet rapporteras med användning av ordalydelsen i punkt 2.1.5.2, annars ska en tredje bestämning utföras med ett nytt analysprov på 50 g. Om summan av de partiklar av en viss typ som påvisats efter den första och andra bestämningen likväl överstiger 15 behövs ingen ytterligare bestämning och analysresultatet ska rapporteras direkt med användning av ordalydelsen i punkt 2.1.5.3. Om summan av de animaliska partiklarna av en viss typ som påvisats efter tre bestämningar överstiger 15 ska analysresultatet rapporteras med användning av ordalydelsen i punkt 2.1.5.3. I annat fall ska analysresultatet rapporteras med användning av ordalydelsen i punkt 2.1.5.2.

Om man efter en första bestämning, som utförts i enlighet med det relevanta undersökningsprotokollet (diagram 1 eller diagram 2), kan påvisa fler än fem animaliska partiklar av en viss typ (dvs. landdjur eller fisk) ska analysresultatet rapporteras med användning av ordalydelsen i punkt 2.1.5.3.

2.1.5   Redovisning av resultaten

Vid rapportering av resultaten ska laboratoriet ange på vilken typ av material analysen har gjorts (sediment, flotat eller råvara) och hur många bestämningar som utförts.

Laboratorierapporten ska åtminstone innehålla uppgifter om huruvida beståndsdelar från landdjur och fisk förekommer.

De olika fallen ska rapporteras enligt följande:

2.1.5.1   Inga animaliska partiklar av en viss typ har påvisats

| — | I det inlämnade provet har inga partiklar från landdjur kunnat påvisas med ljusmikroskop. |
| --- | --- |

—

I det inlämnade provet har inga partiklar från landdjur kunnat påvisas med ljusmikroskop.

| — | I det inlämnade provet har inga partiklar från fisk kunnat påvisas med ljusmikroskop. |
| --- | --- |

—

I det inlämnade provet har inga partiklar från fisk kunnat påvisas med ljusmikroskop.

2.1.5.2   I genomsnitt har 1–5 animaliska partiklar av en viss typ påvisats

| — | I det inlämnade provet har i genomsnitt högst fem partiklar från landdjur kunnat påvisas per bestämning med ljusmikroskop. Partiklarna har identifierats som ... [ben, brosk, muskelvävnad, hår, horn ...]. Antalet partiklar som påvisats är så lågt att det ligger under den mikroskopiska metodens detektionsgräns, vilket innebär att risken för falskt positiva resultat inte kan uteslutas. |
| --- | --- |

—

I det inlämnade provet har i genomsnitt högst fem partiklar från landdjur kunnat påvisas per bestämning med ljusmikroskop. Partiklarna har identifierats som ... [ben, brosk, muskelvävnad, hår, horn ...]. Antalet partiklar som påvisats är så lågt att det ligger under den mikroskopiska metodens detektionsgräns, vilket innebär att risken för falskt positiva resultat inte kan uteslutas.

Eller i förekommande fall:

| — | I det inlämnade provet har i genomsnitt högst fem partiklar från fisk kunnat påvisas per bestämning med ljusmikroskop. Partiklarna har identifierats som ... [fiskben, fiskfjäll, brosk, muskelvävnad, otolit, gäl ...]. Antalet partiklar som påvisats är så lågt att det ligger under den mikroskopiska metodens detektionsgräns, vilket innebär att risken för falskt positiva resultat inte kan uteslutas. |
| --- | --- |

—

I det inlämnade provet har i genomsnitt högst fem partiklar från fisk kunnat påvisas per bestämning med ljusmikroskop. Partiklarna har identifierats som ... [fiskben, fiskfjäll, brosk, muskelvävnad, otolit, gäl ...]. Antalet partiklar som påvisats är så lågt att det ligger under den mikroskopiska metodens detektionsgräns, vilket innebär att risken för falskt positiva resultat inte kan uteslutas.

Om provet har siktats före beredningen ska det i laboratorierapporten anges i vilken fraktion (siktad fraktion, pelleterad fraktion eller palmkärnor) de animaliska partiklarna har påvisats. Om animaliska partiklar endast påvisas i den siktade fraktionen kan det tyda på en förorening från omgivningen.

2.1.5.3   I genomsnitt har fler än fem animaliska partiklar av en viss typ påvisats

| — | I det inlämnade provet har i genomsnitt fler än fem partiklar från landdjur kunnat påvisas per bestämning med ljusmikroskop. Partiklarna har identifierats som ... [ben, brosk, muskelvävnad, hår, horn ...]. |
| --- | --- |

—

I det inlämnade provet har i genomsnitt fler än fem partiklar från landdjur kunnat påvisas per bestämning med ljusmikroskop. Partiklarna har identifierats som ... [ben, brosk, muskelvävnad, hår, horn ...].

Eller i förekommande fall:

| — | I det inlämnade provet har i genomsnitt fler än fem partiklar från fisk kunnat påvisas per bestämning med ljusmikroskop. Partiklarna har identifierats som ... [fiskben, fiskfjäll, brosk, muskelvävnad, otolit, gäl ...]. |
| --- | --- |

—

I det inlämnade provet har i genomsnitt fler än fem partiklar från fisk kunnat påvisas per bestämning med ljusmikroskop. Partiklarna har identifierats som ... [fiskben, fiskfjäll, brosk, muskelvävnad, otolit, gäl ...].

Om provet har siktats före beredningen ska det i laboratorierapporten anges i vilken fraktion (siktad fraktion, pelleterad fraktion eller palmkärnor) de animaliska partiklarna har påvisats. Om animaliska partiklar endast påvisas i den siktade fraktionen kan det tyda på en förorening från omgivningen.

2.2   PCR

2.2.1   Princip

Deoxiribonukleinsyrafragment (DNA-fragment) av animaliskt ursprung som kan förekomma i foderråvaror och foderblandningar påvisas med en genetisk amplifieringsteknik (PCR) som inriktas på artspecifika DNA-sekvenser.

För PCR krävs först en DNA-extraktion. Därefter amplifieras det erhållna DNA-extraktet för att påvisa de djurarter som metoden omfattar.

2.2.2   Reagens och utrustning

2.2.2.1   Reagens

2.2.2.1.1   Reagens för DNA-extraktion

Endast reagens som godkänns av EU:s referenslaboratorium för animaliska proteiner i foder och som offentliggörs på dess webbplats får användas.

2.2.2.1.2   Reagens för genetisk amplifiering

2.2.2.1.2.1   Primrar och prober

Endast primrar och prober med oligonukleotidsekvenser som validerats av EU:s referenslaboratorium för animaliska proteiner i foder får användas (2).

2.2.2.1.2.2   Mastermix

Endast mastermixlösningar som inte innehåller reagens som kan ge falska resultat på grund av att animaliskt DNA förekommer får användas (3).

2.2.2.1.2.3   Reagens för dekontaminering

2.2.2.1.2.3.1   Saltsyrelösning (0,1 N).

2.2.2.1.2.3.2   Blekmedel (natriumhypokloritlösning med 0,15 % aktivt klor).

2.2.2.1.2.3.3   Icke-frätande reagens för dekontaminering av dyr utrustning såsom analysvågar (t.ex. DNA EraseTM från MP Biomedicals).

2.2.2.2   Utrustning

2.2.2.2.1   Analysvåg med en noggrannhet av 0,001 g.

2.2.2.2.2   Utrustning för malning.

2.2.2.2.3   Termocykler för realtids-PCR.

2.2.2.2.4   Mikrocentrifug för mikrocentrifugrör.

2.2.2.2.5   Uppsättning mikropipetter som täcker volymintervallet 1–1 000 μl.

2.2.2.2.6   Molekylärbiologiska plastartiklar av standardtyp: mikrocentrifugrör, pipettspetsar med filter för mikropipetter och plattor som passar termocyklern.

2.2.2.2.7   Frysar för att lagra prov och reagens.

2.2.3   Provtagning och provberedning

2.2.3.1   Provtagning

Ett representativt prov som tagits i enlighet med bestämmelserna i bilaga I ska användas.

2.2.3.2   Provberedning

Beredningen av laboratorieprov ska fram till DNA-extraktionen uppfylla kraven i bilaga II. Minst 50 g av provet ska delas upp i analysprov och därefter malas.

Provberedningen ska i enlighet med ISO 24276 utföras i ett annat rum än det som används för DNA-extraktion och genetisk amplifiering.

Två prov på minst 100 mg vardera ska beredas.

2.2.4   DNA-extraktion

DNA ska extraheras ur varje berett prov enligt de standardrutiner som fastställs av EU:s referenslaboratorium för animaliska proteiner i foder och som offentliggörs på dess webbplats.

För varje extraktionsserie ska följande två extraktionskontroller beredas i enlighet med ISO 24276:

| — | Ett blankprov. |
| --- | --- |

—

Ett blankprov.

| — | En positiv extraktionskontroll för DNA. |
| --- | --- |

—

En positiv extraktionskontroll för DNA.

2.2.5   Genetisk amplifiering

Den genetiska amplifieringen ska utföras enligt de metoder som validerats för varje art som behöver identifieras. Dessa metoder anges i de standardrutiner som fastställs av EU:s referenslaboratorium för animaliska proteiner i foder och som offentliggörs på dess webbplats. Varje DNA-extrakt ska analyseras vid minst två olika koncentrationer för att bedöma inhibering.

För varje målart ska följande två amplifieringskontroller beredas i enlighet med ISO 24276:

| — | En positiv kontroll för mål-DNA ska användas för varje platta eller serie av PCR-analyser. |
| --- | --- |

—

En positiv kontroll för mål-DNA ska användas för varje platta eller serie av PCR-analyser.

| — | En reagenskontroll för amplifieringen (även kallad reagenskontroll utan templat [no template control]) ska användas för varje platta eller serie av PCR-analyser. |
| --- | --- |

—

En reagenskontroll för amplifieringen (även kallad reagenskontroll utan templat [no template control]) ska användas för varje platta eller serie av PCR-analyser.

2.2.6   Tolkning och redovisning av resultat

Vid rapportering av resultaten ska laboratoriet åtminstone ange provens vikt, vilken extraktionsmetod som använts, antalet bestämningar som utförts och metodens detektionsgräns.

Resultaten ska inte tolkas och rapporteras om den positiva extraktionskontrollen för DNA och de positiva kontrollerna för mål-DNA inte ger positiva resultat för den berörda analysen och om reagenskontrollen för amplifikationen samtidigt är negativ.

Om resultaten från de två proven inte överensstämmer ska åtminstone den genetiska amplifieringen upprepas. Om laboratoriet misstänker att orsaken till den bristande överensstämmelsen kan vara DNA-extraktet, ska en ny DNA-extraktion och genetisk amplifiering utföras innan resultaten tolkas.

Den slutliga redovisningen av resultaten ska grundas på en kombination och tolkning av resultaten från de två proven i enlighet med de standardrutiner som fastställs av EU:s referenslaboratorium för animaliska proteiner i foder och som offentliggörs på dess webbplats.

2.2.6.1   Negativt resultat

Ett negativt resultat ska rapporteras enligt följande:

I det inlämnade provet har inget DNA från X påvisats (där X är djurarten eller gruppen av djurarter som metoden omfattar).

2.2.6.2   Positivt resultat

Ett positivt resultat ska rapporteras enligt följande:

I det inlämnade provet har DNA från X påvisats (där X är djurarten eller gruppen av djurarter som metoden omfattar).”

---

(1)  Se http://eurl.craw.eu/

1

(2)  Förteckningen över de primrar och prober för varje djurart som metoden omfattar finns på webbplatsen för EU:s referenslaboratorium för animaliska proteiner i foder.

2

(3)  Exempel på funktionella mastermixar finns på webbplatsen för EU:s referenslaboratorium för animaliska proteiner i foder.

3

---

| 23.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 20/44 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 20/44

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 52/2013

av den 22 januari 2013

om ändring av bilaga XIb till rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller pärlande vin, pärlande vin tillsatt med koldioxid och rektifierad koncentrerad druvmust

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1), särskilt artikel 113d.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 113d i förordning (EG) nr 1234/2007 innehåller bilaga XIb till den förordningen en förteckning över de kategorier av vinprodukter som får användas i unionen för saluföring av en produkt som uppfyller de krav som fastställs i nämnda bilaga. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 113d i förordning (EG) nr 1234/2007 innehåller bilaga XIb till den förordningen en förteckning över de kategorier av vinprodukter som får användas i unionen för saluföring av en produkt som uppfyller de krav som fastställs i nämnda bilaga.

| (2) | Enligt punkterna 8 och 9 i bilaga XIb till förordning (EG) nr 1234/2007 ska pärlande vin och pärlande vin tillsatt med koldioxid vara framställda av vin. Enligt punkterna 17 och 18 i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (2) får dessa produkter dock även framställas av andra produkter som lämpar sig för framställning av vin. Den reform av vinsektorn som infördes genom rådets förordning (EG) nr 479/2008 (3) hade inte till syfte att ändra förteckningen över de produkter som får användas för att framställa pärlande vin och pärlande vin tillsatt med koldioxid. Det bör därför på nytt föreskrivas att pärlande vin och pärlande vin tillsatt med koldioxid även får framställas av ungt icke färdigjäst vin, druvmust eller delvis jäst druvmust. |
| --- | --- |

(2)

Enligt punkterna 8 och 9 i bilaga XIb till förordning (EG) nr 1234/2007 ska pärlande vin och pärlande vin tillsatt med koldioxid vara framställda av vin. Enligt punkterna 17 och 18 i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (2) får dessa produkter dock även framställas av andra produkter som lämpar sig för framställning av vin. Den reform av vinsektorn som infördes genom rådets förordning (EG) nr 479/2008 (3) hade inte till syfte att ändra förteckningen över de produkter som får användas för att framställa pärlande vin och pärlande vin tillsatt med koldioxid. Det bör därför på nytt föreskrivas att pärlande vin och pärlande vin tillsatt med koldioxid även får framställas av ungt icke färdigjäst vin, druvmust eller delvis jäst druvmust.

| (3) | Nya framställningsmetoder för rektifierad koncentrerad druvmust gör det möjligt att framställa en kristalliserad rektifierad koncentrerad druvmust. I definitionen av rektifierad koncentrerad druvmust i punkt 14 i bilaga XIb till förordning (EG) nr 1234/2007 anges endast en flytande form. Definitionen av rektifierad koncentrerad druvmust bör anpassas så att den även inbegriper den kristalliserade formen. |
| --- | --- |

(3)

Nya framställningsmetoder för rektifierad koncentrerad druvmust gör det möjligt att framställa en kristalliserad rektifierad koncentrerad druvmust. I definitionen av rektifierad koncentrerad druvmust i punkt 14 i bilaga XIb till förordning (EG) nr 1234/2007 anges endast en flytande form. Definitionen av rektifierad koncentrerad druvmust bör anpassas så att den även inbegriper den kristalliserade formen.

| (4) | Bilaga XIb till förordning (EG) nr 1234/2007 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Bilaga XIb till förordning (EG) nr 1234/2007 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den föreskrivande kommitté som anges i artikel 195.3 i förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den föreskrivande kommitté som anges i artikel 195.3 i förordning (EG) nr 1234/2007.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga XIb till förordning (EG) nr 1234/2007 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt 8 a ska ersättas med följande:






  ”a) | framställs av vin, ungt icke färdigjäst vin, druvmust eller delvis jäst druvmust med en total alkoholhalt av lägst 9 volymprocent,”. |
| --- | --- | --- |

1.

Punkt 8 a ska ersättas med följande:

”a)

framställs av vin, ungt icke färdigjäst vin, druvmust eller delvis jäst druvmust med en total alkoholhalt av lägst 9 volymprocent,”.

| 2. | Punkt 9 a ska ersättas med följande:






  ”a) | framställs av vin, ungt icke färdigjäst vin, druvmust eller delvis jäst druvmust,”. |
| --- | --- | --- |

2.

Punkt 9 a ska ersättas med följande:

”a)

framställs av vin, ungt icke färdigjäst vin, druvmust eller delvis jäst druvmust,”.

| 3. | Punkt 14 ska ersättas med följande:
  ”14.   Rektifierad koncentrerad druvmust

  Med rektifierad koncentrerad druvmust avses






  a) | den flytande icke-karamelliserade produkt som






  i) | framställs genom partiell dehydratisering av druvmust med varje godkänd metod utom direkt uppvärmning, på så sätt att refraktometern använd enligt en metod som ska fastställas i enlighet med artikel 120g, anger 61,7 % eller däröver vid 20 °C, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Punkt 14 ska ersättas med följande:

”14.   Rektifierad koncentrerad druvmust

Med rektifierad koncentrerad druvmust avses

a)

den flytande icke-karamelliserade produkt som

i)

framställs genom partiell dehydratisering av druvmust med varje godkänd metod utom direkt uppvärmning, på så sätt att refraktometern använd enligt en metod som ska fastställas i enlighet med artikel 120g, anger 61,7 % eller däröver vid 20 °C,

| ii) | har genomgått godkänd behandling vad gäller avsyrning och avlägsnande av andra beståndsdelar än socker, |
| --- | --- |

ii)

har genomgått godkänd behandling vad gäller avsyrning och avlägsnande av andra beståndsdelar än socker,

| iii) | har följande egenskaper:






  — | Ett pH-värde på högst 5 vid 25 ° brix. |
| --- | --- | --- |

iii)

har följande egenskaper:

—

Ett pH-värde på högst 5 vid 25 ° brix.

| — | En optisk densitet på högst 0,100 vid 425 nm och en transmissionslängd av 1 cm vid 25 ° brix. |
| --- | --- |

—

En optisk densitet på högst 0,100 vid 425 nm och en transmissionslängd av 1 cm vid 25 ° brix.

| — | En sackaroshalt som inte kan påvisas med en analysmetod som ska fastställas. |
| --- | --- |

—

En sackaroshalt som inte kan påvisas med en analysmetod som ska fastställas.

| — | Ett Folin-Ciocalteu-index på högst 6,00 vid 25 ° brix. |
| --- | --- |

—

Ett Folin-Ciocalteu-index på högst 6,00 vid 25 ° brix.

| — | En titrerbar syrahalt på högst 15 milliekvivalenter/kg av det totala sockerinnehållet. |
| --- | --- |

—

En titrerbar syrahalt på högst 15 milliekvivalenter/kg av det totala sockerinnehållet.

| — | En svaveldioxidhalt på högst 25 mg/kg av det totala sockerinnehållet. |
| --- | --- |

—

En svaveldioxidhalt på högst 25 mg/kg av det totala sockerinnehållet.

| — | En total katjonhalt på högst 8 mval/kg av det totala sockerinnehållet. |
| --- | --- |

—

En total katjonhalt på högst 8 mval/kg av det totala sockerinnehållet.

| — | En ledningsförmåga vid 25 ° brix och 20 °C på högst 120 mikrosiemens/cm. |
| --- | --- |

—

En ledningsförmåga vid 25 ° brix och 20 °C på högst 120 mikrosiemens/cm.

| — | En hydroxymetylfurfuralhalt på högst 25 mg/kg av det totala sockerinnehållet. |
| --- | --- |

—

En hydroxymetylfurfuralhalt på högst 25 mg/kg av det totala sockerinnehållet.

| — | Spår av mesoinositol. |
| --- | --- |

—

Spår av mesoinositol.

| b) | den fasta icke-karamelliserade produkt som






  i) | framställs genom kristallisation av flytande rektifierad koncentrerad druvmust utan användning av lösningsmedel, |
| --- | --- | --- |

b)

den fasta icke-karamelliserade produkt som

i)

framställs genom kristallisation av flytande rektifierad koncentrerad druvmust utan användning av lösningsmedel,

| ii) | har genomgått godkänd behandling vad gäller avsyrning och avlägsnande av andra beståndsdelar än socker, |
| --- | --- |

ii)

har genomgått godkänd behandling vad gäller avsyrning och avlägsnande av andra beståndsdelar än socker,

| iii) | har följande egenskaper efter spädning till 25 ° brix:






  — | Ett pH-värde på högst 7,5. |
| --- | --- | --- |

iii)

har följande egenskaper efter spädning till 25 ° brix:

—

Ett pH-värde på högst 7,5.

| — | En optisk densitet på högst 0,100 vid 425 nm och en transmissionslängd av 1 cm. |
| --- | --- |

—

En optisk densitet på högst 0,100 vid 425 nm och en transmissionslängd av 1 cm.

| — | En sackaroshalt som inte kan påvisas med en analysmetod som ska fastställas. |
| --- | --- |

—

En sackaroshalt som inte kan påvisas med en analysmetod som ska fastställas.

| — | Ett Folin-Ciocalteu-index på högst 6,00. |
| --- | --- |

—

Ett Folin-Ciocalteu-index på högst 6,00.

| — | En titrerbar syrahalt på högst 15 milliekvivalenter/kg av det totala sockerinnehållet. |
| --- | --- |

—

En titrerbar syrahalt på högst 15 milliekvivalenter/kg av det totala sockerinnehållet.

| — | En svaveldioxidhalt på högst 10 mg/kg av det totala sockerinnehållet. |
| --- | --- |

—

En svaveldioxidhalt på högst 10 mg/kg av det totala sockerinnehållet.

| — | En total katjonhalt på högst 8 mval/kg av det totala sockerinnehållet. |
| --- | --- |

—

En total katjonhalt på högst 8 mval/kg av det totala sockerinnehållet.

| — | En ledningsförmåga vid 20 °C på högst 120 mikrosiemens/cm. |
| --- | --- |

—

En ledningsförmåga vid 20 °C på högst 120 mikrosiemens/cm.

| — | En hydroxymetylfurfuralhalt på högst 25 mg/kg av det totala sockerinnehållet. |
| --- | --- |

—

En hydroxymetylfurfuralhalt på högst 25 mg/kg av det totala sockerinnehållet.

| — | Spår av mesoinositol. |
| --- | --- |

—

Spår av mesoinositol.

Den högsta tillåtna verkliga alkoholhalten i rektifierad koncentrerad druvmust är 1 volymprocent.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 januari 2013.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EGT L 179, 14.7.1999, s. 1.

2

(3)  EUT L 148, 6.6.2008, s. 1.

3

---

| 23.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 20/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 20/46

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 53/2013

av den 22 januari 2013

om ändring av rådets förordning (EG) nr 1183/2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot personer som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1183/2005 av den 18 juli 2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot personer som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1183/2005 anges de fysiska och juridiska personer, enheter och organ som omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1183/2005 anges de fysiska och juridiska personer, enheter och organ som omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

| (2) | Den 31 december 2012 lade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté till två fysiska personer och två enheter i förteckningen över de fysiska personer och enheter som omfattas av frysningen av tillgångar. |
| --- | --- |

(2)

Den 31 december 2012 lade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté till två fysiska personer och två enheter i förteckningen över de fysiska personer och enheter som omfattas av frysningen av tillgångar.

| (3) | Bilaga I till förordning (EG) nr 1183/2005 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga I till förordning (EG) nr 1183/2005 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | För att de åtgärder som föreskrivs i den här förordningen ska vara verkningsfulla bör den träda i kraft omedelbart. |
| --- | --- |

(4)

För att de åtgärder som föreskrivs i den här förordningen ska vara verkningsfulla bör den träda i kraft omedelbart.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1183/2005 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 januari 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Chef för tjänsten för utrikespolitiska instrument

---

(1)  EUT L 193, 23.7.2005, s. 1.

1

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 1183/2005 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Under rubriken ”A. FYSISKA PERSONER” ska följande läggas till:






  (a) | ”Eric Badege. Född 1971. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 31 december 2012.” |
| --- | --- | --- |

(1)

Under rubriken ”A. FYSISKA PERSONER” ska följande läggas till:

(a)

”Eric Badege. Född 1971. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 31 december 2012.”

| (b) | ”Jean-Marie Lugerero Runiga. Född omkring 1960. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 31 december 2012.” |
| --- | --- |

(b)

”Jean-Marie Lugerero Runiga. Född omkring 1960. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 31 december 2012.”

| (2) | Under rubriken ”B. JURIDISKA PERSONER, ENHETER OCH ORGAN” ska följande läggas till:






  (a) | ”Forces Democratiques De Liberation Du Rwanda (alias a) FDLR, b) Force Combattante Abacunguzi, c) FOCA, d) Combatant Force for the Liberation of Rwanda). E-postadresser: Fdlr@fmx.de, fldrrse@yahoo.fr, fdlr@gmx.net. Ort: Nordkivu och Sydkivu, Demokratiska republiken Kongo. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 31 december 2012.” |
| --- | --- | --- |

(2)

Under rubriken ”B. JURIDISKA PERSONER, ENHETER OCH ORGAN” ska följande läggas till:

(a)

”Forces Democratiques De Liberation Du Rwanda (alias a) FDLR, b) Force Combattante Abacunguzi, c) FOCA, d) Combatant Force for the Liberation of Rwanda). E-postadresser: Fdlr@fmx.de, fldrrse@yahoo.fr, fdlr@gmx.net. Ort: Nordkivu och Sydkivu, Demokratiska republiken Kongo. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 31 december 2012.”

| (b) | ”M23 (alias Mouvement Du 23 Mars). Dag som avses i artikel 5.1 b: den 31 december 2012.” |
| --- | --- |

(b)

”M23 (alias Mouvement Du 23 Mars). Dag som avses i artikel 5.1 b: den 31 december 2012.”

---

| 23.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 20/48 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 20/48

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 54/2013

av den 22 januari 2013

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 januari 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MA | 66,0 |
| TN | 88,5 |
| TR | 118,0 |
| ZZ | 90,8 |
| 0707 00 05 | EG | 200,0 |
| JO | 182,1 |
| MA | 158,2 |
| TR | 157,7 |
| ZZ | 174,5 |
| 0709 91 00 | EG | 128,6 |
| ZZ | 128,6 |
| 0709 93 10 | EG | 105,4 |
| MA | 95,6 |
| TR | 140,1 |
| ZZ | 113,7 |
| 0805 10 20 | EG | 55,6 |
| MA | 58,1 |
| TN | 60,2 |
| TR | 62,9 |
| ZA | 46,1 |
| ZZ | 56,6 |
| 0805 20 10 | MA | 88,4 |
| ZZ | 88,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 111,4 |
| KR | 138,5 |
| TR | 82,7 |
| ZZ | 110,9 |
| 0805 50 10 | EG | 87,0 |
| TR | 74,7 |
| ZZ | 80,9 |
| 0808 10 80 | CN | 91,3 |
| MK | 35,9 |
| US | 164,1 |
| ZZ | 97,1 |
| 0808 30 90 | CN | 68,8 |
| US | 132,9 |
| ZZ | 100,9 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MA

66,0

TN

88,5

TR

118,0

ZZ

90,8

0707 00 05

EG

200,0

JO

182,1

MA

158,2

TR

157,7

ZZ

174,5

0709 91 00

EG

128,6

ZZ

128,6

0709 93 10

EG

105,4

MA

95,6

TR

140,1

ZZ

113,7

0805 10 20

EG

55,6

MA

58,1

TN

60,2

TR

62,9

ZA

46,1

ZZ

56,6

0805 20 10

MA

88,4

ZZ

88,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

111,4

KR

138,5

TR

82,7

ZZ

110,9

0805 50 10

EG

87,0

TR

74,7

ZZ

80,9

0808 10 80

CN

91,3

MK

35,9

US

164,1

ZZ

97,1

0808 30 90

CN

68,8

US

132,9

ZZ

100,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 23.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 20/50 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 20/50

---

BESLUT EUCAP NESTOR/1/2013 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 11 januari 2013

om inrättande av en kommitté av bidragande länder för Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor)

(2013/41/Gusp)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets beslut 2012/389/Gusp av den 16 juli 2012 om Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor) (1), särskilt artikel 10.3, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 10.3 i beslut 2012/389/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta vederbörliga beslut om godtagande av bidrag till Eucap Nestor från tredjestater samt att inrätta en kommitté av bidragande länder. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 10.3 i beslut 2012/389/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta vederbörliga beslut om godtagande av bidrag till Eucap Nestor från tredjestater samt att inrätta en kommitté av bidragande länder.

| (2) | I slutsatserna från Europeiska rådet i Göteborg den 15 och 16 juni 2001 fastställdes vägledande principer och arrangemang för tredjestaters medverkan i polisuppdrag. Den 10 december 2002 godkände rådet dokumentet ”Samråd och föreskrifter för icke medlemsstaters medverkan i EU:s civila krishantering”, där arrangemangen för tredjestaters deltagande i civila krishanteringsinsatser fastställdes närmare, inbegripet inrättandet av en kommitté av bidragande länder. |
| --- | --- |

(2)

I slutsatserna från Europeiska rådet i Göteborg den 15 och 16 juni 2001 fastställdes vägledande principer och arrangemang för tredjestaters medverkan i polisuppdrag. Den 10 december 2002 godkände rådet dokumentet ”Samråd och föreskrifter för icke medlemsstaters medverkan i EU:s civila krishantering”, där arrangemangen för tredjestaters deltagande i civila krishanteringsinsatser fastställdes närmare, inbegripet inrättandet av en kommitté av bidragande länder.

| (3) | Kommittén bör vara ett forum för diskussion med bidragande tredjestater av alla problem som rör ledningen av Eucap Nestor. Kusp, som utövar den politiska kontrollen över och den strategiska ledningen av Eucap Nestor, bör beakta kommitténs synpunkter. |
| --- | --- |

(3)

Kommittén bör vara ett forum för diskussion med bidragande tredjestater av alla problem som rör ledningen av Eucap Nestor. Kusp, som utövar den politiska kontrollen över och den strategiska ledningen av Eucap Nestor, bör beakta kommitténs synpunkter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande

1.   Härmed inrättas en kommitté av bidragande länder (nedan kallad kommittén) för Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor).

2.   Kommitténs mandat fastställs i dokumentet ”Samråd och föreskrifter för icke-medlemsstaters medverkan i EU:s civila krishantering”.

Artikel 2

Sammansättning

1.   Kommitténs ledamöter ska utgöras av

| — | företrädare för alla medlemsstaterna samt |
| --- | --- |

—

företrädare för alla medlemsstaterna samt

| — | företrädare för de tredjestater som deltar i och bidrar till uppdraget. |
| --- | --- |

—

företrädare för de tredjestater som deltar i och bidrar till uppdraget.

2.   En företrädare för Europeiska kommissionen får också delta i kommitténs möten.

Artikel 3

Information från uppdragschefen

Kommittén ska regelbundet informeras av uppdragschefen.

Artikel 4

Ordförande

Ordförande för kommittén ska vara unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik eller dennas företrädare.

Artikel 5

Möten

1.   Kommittén ska regelbundet sammankallas av ordföranden. Om omständigheterna så kräver, får krismöten sammankallas på ordförandens initiativ eller på en ledamots begäran.

2.   Ordföranden ska i förväg skicka ut en preliminär dagordning samt dokument som rör mötet. Ordföranden ska ansvara för att Kusp informeras om resultatet av kommitténs diskussioner.

Artikel 6

Sekretess

1.   I enlighet med rådets beslut 2011/292/EU av den 31 mars 2011 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (2), ska rådets säkerhetsbestämmelser gälla för kommitténs möten och överläggningar. I synnerhet ska företrädarna i kommittén ha genomgått lämplig säkerhetsprövning.

2.   Kommitténs överläggningar ska omfattas av sekretess, såvida inte kommittén enhälligt beslutar något annat.

Artikel 7

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 11 januari 2013.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

O. SKOOG

Ordförande

---

(1)  EUT L 187, 17.7.2012, s. 40.

1

(2)  EUT L 141, 27.5.2011, s. 17.

2

---

| 23.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 20/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 20/52

---

BESLUT EUCAP NESTOR/2/2013 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 11 januari 2013

om godtagande av bidrag från tredjestater till Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor)

(2013/42/Gusp)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets beslut 2012/389/Gusp av den 16 juli 2012 om Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor) (1), särskilt artikel 10.3, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 10.3 i beslut 2012/389/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta vederbörliga beslut om godtagande av tredjestaters bidrag till Eucap Nestor. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 10.3 i beslut 2012/389/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta vederbörliga beslut om godtagande av tredjestaters bidrag till Eucap Nestor.

| (2) | Den civila operationschefen har rekommenderat Kusp att godta det föreslagna bidraget från Norge till Eucap Nestor och att betrakta det som betydande. |
| --- | --- |

(2)

Den civila operationschefen har rekommenderat Kusp att godta det föreslagna bidraget från Norge till Eucap Nestor och att betrakta det som betydande.

| (3) | Norge bör undantas från skyldigheten att finansiellt bidra till budgeten för Eucap Nestor. |
| --- | --- |

(3)

Norge bör undantas från skyldigheten att finansiellt bidra till budgeten för Eucap Nestor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tredjestaters bidrag

1.   Bidraget från Norge till Eucap Nestor ska godtas och betraktas som betydande.

2.   Norge ska undantas från skyldigheten att finansiellt bidra till budgeten för Eucap Nestor.

Artikel 2

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 11 januari 2013.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

O. SKOOG

Ordförande

---

(1)  EUT L 187, 17.7.2012, s. 40.

1

---

| 23.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 20/53 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 20/53

---

RÅDETS BESLUT 2013/43/GUSP

av den 22 januari 2013

om unionens fortsatta verksamhet till stöd för förhandlingarna om vapenhandelsfördraget inom ramen för den europeiska säkerhetsstrategin

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 26.2 och 31.1, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet en europeisk säkerhetsstrategi, i vilken en världsordning grundad på effektiv multilateralism efterfrågades. I den europeiska säkerhetsstrategin erkänns Förenta nationernas (FN:s) stadga som den grundläggande ramen för de internationella förbindelserna. En prioritering för unionen är att stärka FN och ge organisationen resurser att uppfylla sina uppgifter och agera effektivt. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet en europeisk säkerhetsstrategi, i vilken en världsordning grundad på effektiv multilateralism efterfrågades. I den europeiska säkerhetsstrategin erkänns Förenta nationernas (FN:s) stadga som den grundläggande ramen för de internationella förbindelserna. En prioritering för unionen är att stärka FN och ge organisationen resurser att uppfylla sina uppgifter och agera effektivt.

| (2) | Den 6 december 2006 antog FN:s generalförsamling resolution 61/89 med titeln På väg mot ett fördrag om vapenhandel – att fastställa gemensamma internationella normer för import, export och överföring av konventionella vapen, genom vilken den efterfrågade FN:s medlemsstaters synpunkter på ett eventuellt fördrag och inrättade en grupp med regeringsexperter (nedan kallad expertgruppen) för att fortsätta diskussionerna om denna fråga och inledde på så sätt FN-processen för ett vapenhandelsfördrag (nedan kallad processen för vapenhandelsfördraget). |
| --- | --- |

(2)

Den 6 december 2006 antog FN:s generalförsamling resolution 61/89 med titeln På väg mot ett fördrag om vapenhandel – att fastställa gemensamma internationella normer för import, export och överföring av konventionella vapen, genom vilken den efterfrågade FN:s medlemsstaters synpunkter på ett eventuellt fördrag och inrättade en grupp med regeringsexperter (nedan kallad expertgruppen) för att fortsätta diskussionerna om denna fråga och inledde på så sätt FN-processen för ett vapenhandelsfördrag (nedan kallad processen för vapenhandelsfördraget).

| (3) | Den 2 december 2009 antog FN:s generalförsamling resolution 64/48 med titeln Vapenhandelsfördraget, genom vilken det beslutades att 2012 sammankalla en FN-konferens om vapenhandelsfördraget i syfte att utarbeta ett rättsligt bindande instrument om högsta möjliga gemensamma internationella normer för överföring av konventionella vapen. |
| --- | --- |

(3)

Den 2 december 2009 antog FN:s generalförsamling resolution 64/48 med titeln Vapenhandelsfördraget, genom vilken det beslutades att 2012 sammankalla en FN-konferens om vapenhandelsfördraget i syfte att utarbeta ett rättsligt bindande instrument om högsta möjliga gemensamma internationella normer för överföring av konventionella vapen.

| (4) | I sina slutsatser av den 11 december 2006, den 10 december 2007, den 12 juli 2010 och den 25 juni 2012 välkomnade rådet de olika etapperna i processen för vapenhandelsfördraget och uttryckte sitt starka engagemang för ett framgångsrikt slutförande av förhandlingarna om ett nytt, rättsligt bindande internationellt instrument, som bör fastställa högsta möjliga gemensamma internationella normer för att reglera laglig handel med konventionella vapen och gälla alla FN:s medlemsstater och således kunna vara universellt. |
| --- | --- |

(4)

I sina slutsatser av den 11 december 2006, den 10 december 2007, den 12 juli 2010 och den 25 juni 2012 välkomnade rådet de olika etapperna i processen för vapenhandelsfördraget och uttryckte sitt starka engagemang för ett framgångsrikt slutförande av förhandlingarna om ett nytt, rättsligt bindande internationellt instrument, som bör fastställa högsta möjliga gemensamma internationella normer för att reglera laglig handel med konventionella vapen och gälla alla FN:s medlemsstater och således kunna vara universellt.

| (5) | För att främja en allomfattande och relevant process för vapenhandelsfördraget antog rådet den 19 januari 2009 beslut 2009/42/Gusp om stöd till EU:s verksamhet för att bland tredjeländer främja processen mot ett vapenhandelsfördrag inom ramen för den europeiska säkerhetsstrategin (1) och den 14 juni 2010 beslut 2010/336/Gusp om EU-verksamhet till stöd för vapenhandelsfördraget, inom ramen för den europeiska säkerhetsstrategin (2), bestående av en rad regionala seminarier runt om i världen. Syftet med dessa arrangemang för utåtriktad verksamhet var att stödja den förberedande process som ska leda fram till 2012 års FN-konferens om vapenhandelsfördraget genom att bredda diskussionerna och lämna konkreta rekommendationer samt stödja FN:s medlemsstater med att utveckla och förbättra sin expertis när det gäller att genomföra effektiva kontroller av vapenöverföringar så snart fördraget har trätt i kraft. |
| --- | --- |

(5)

För att främja en allomfattande och relevant process för vapenhandelsfördraget antog rådet den 19 januari 2009 beslut 2009/42/Gusp om stöd till EU:s verksamhet för att bland tredjeländer främja processen mot ett vapenhandelsfördrag inom ramen för den europeiska säkerhetsstrategin (1) och den 14 juni 2010 beslut 2010/336/Gusp om EU-verksamhet till stöd för vapenhandelsfördraget, inom ramen för den europeiska säkerhetsstrategin (2), bestående av en rad regionala seminarier runt om i världen. Syftet med dessa arrangemang för utåtriktad verksamhet var att stödja den förberedande process som ska leda fram till 2012 års FN-konferens om vapenhandelsfördraget genom att bredda diskussionerna och lämna konkreta rekommendationer samt stödja FN:s medlemsstater med att utveckla och förbättra sin expertis när det gäller att genomföra effektiva kontroller av vapenöverföringar så snart fördraget har trätt i kraft.

| (6) | FN:s konferens om vapenhandelsfördraget sammankallades vid FN:s högkvarter i New York den 2–27 juli 2012 för att utarbeta ett rättsligt bindande instrument med högsta möjliga gemensamma internationella normer för överföring av konventionella vapen. Konferensen kunde inte enas om ett slutdokument inom den fastställda tidsramen. Betydande framsteg gjordes dock under förhandlingarna, vilket återspeglas i det utkast till fördragstext som konferensens ordförande lade fram den 26 juli 2012. |
| --- | --- |

(6)

FN:s konferens om vapenhandelsfördraget sammankallades vid FN:s högkvarter i New York den 2–27 juli 2012 för att utarbeta ett rättsligt bindande instrument med högsta möjliga gemensamma internationella normer för överföring av konventionella vapen. Konferensen kunde inte enas om ett slutdokument inom den fastställda tidsramen. Betydande framsteg gjordes dock under förhandlingarna, vilket återspeglas i det utkast till fördragstext som konferensens ordförande lade fram den 26 juli 2012.

| (7) | Den 7 november 2012 antog FN:s generalförsamlings första utskott utkastet till en resolution med titeln Vapenhandelsfördraget, där det beslutades att den avslutande FN-konferensen om vapenhandelsfördraget ska sammankallas den 18–28 mars 2013 i New York och hållas enligt den arbetsordning som antogs för konferensen i juli 2012 för att slutföra arbetet med vapenhandelsfördraget på grundval av det utkast till fördragstext som lades fram av ordföranden för den tidigare FN-konferensen den 26 juli 2012. |
| --- | --- |

(7)

Den 7 november 2012 antog FN:s generalförsamlings första utskott utkastet till en resolution med titeln Vapenhandelsfördraget, där det beslutades att den avslutande FN-konferensen om vapenhandelsfördraget ska sammankallas den 18–28 mars 2013 i New York och hållas enligt den arbetsordning som antogs för konferensen i juli 2012 för att slutföra arbetet med vapenhandelsfördraget på grundval av det utkast till fördragstext som lades fram av ordföranden för den tidigare FN-konferensen den 26 juli 2012.

| (8) | Med beaktande av resultatet från FN-konferensen i juli 2012, de åtgärder som fastställts i beslut 2009/42/Gusp och beslut 2010/336/Gusp och behovet av att bidra till ett framgångsrikt slutförande av förhandlingarna bör unionen fortsätta att stödja processen för vapenhandelsfördraget för att se till att den utan dröjsmål leder till antagandet av ett effektivt och genomförbart rättsligt bindande fördrag. Unionens fortsatta stöd till processen för vapenhandelsfördraget bör bidra till att framgångsrikt slutföra förhandlingarna vid FN-konferensen den 18–28 mars 2013 och främja de insatser som görs för genomförandet i de tredjeländer som måste följa ett framtida vapenhandelsfördrag. |
| --- | --- |

(8)

Med beaktande av resultatet från FN-konferensen i juli 2012, de åtgärder som fastställts i beslut 2009/42/Gusp och beslut 2010/336/Gusp och behovet av att bidra till ett framgångsrikt slutförande av förhandlingarna bör unionen fortsätta att stödja processen för vapenhandelsfördraget för att se till att den utan dröjsmål leder till antagandet av ett effektivt och genomförbart rättsligt bindande fördrag. Unionens fortsatta stöd till processen för vapenhandelsfördraget bör bidra till att framgångsrikt slutföra förhandlingarna vid FN-konferensen den 18–28 mars 2013 och främja de insatser som görs för genomförandet i de tredjeländer som måste följa ett framtida vapenhandelsfördrag.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För att stödja vapenhandelsfördraget ska unionen vidta åtgärder med följande mål:

| — | Att stödja ett framgångsrikt slutförande av FN-förhandlingarna om ett vapenhandelsfördrag. |
| --- | --- |

—

Att stödja ett framgångsrikt slutförande av FN-förhandlingarna om ett vapenhandelsfördrag.

| — | Att stödja FN:s medlemsstater med att utveckla och förbättra sin nationella och regionala expertis när det gäller att genomföra effektiva kontroller av vapenöverföringar, i syfte att säkerställa att det framtida fördraget kommer att bli så effektivt som möjligt när det träder i kraft. |
| --- | --- |

—

Att stödja FN:s medlemsstater med att utveckla och förbättra sin nationella och regionala expertis när det gäller att genomföra effektiva kontroller av vapenöverföringar, i syfte att säkerställa att det framtida fördraget kommer att bli så effektivt som möjligt när det träder i kraft.

2.   För att uppnå de mål som avses i punkt 1 ska unionen genomföra följande projektverksamhet:

| — | anordnande av två seminarier för regeringsexperter i syfte att underlätta förhandlingarnas slutförande och vapenhandelsfördragets framtida genomförande. |
| --- | --- |

—

anordnande av två seminarier för regeringsexperter i syfte att underlätta förhandlingarnas slutförande och vapenhandelsfördragets framtida genomförande.

En detaljerad beskrivning av den projektverksamhet som avses i denna punkt återfinns i bilagan.

Artikel 2

1.   Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den höga representanten) ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

2.   Det tekniska genomförandet av den projektverksamhet som avses i artikel 1.2 ska anförtros åt EU-konsortiet för icke-spridning (nedan kallat konsortiet).

3.   Konsortiet ska utföra sina uppgifter under den höga representantens ansvar. Den höga representanten ska i detta syfte ingå nödvändiga överenskommelser med konsortiet.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av den projektverksamhet som avses i artikel 1.2 ska uppgå till 160 800 EUR.

2.   De utgifter som ska finansieras med det belopp som fastställs i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som är tillämpliga på unionens budget.

3.   Kommissionen ska övervaka att de utgifter som avses i punkt 1 förvaltas på rätt sätt. Den ska i detta syfte ingå en finansieringsöverenskommelse med konsortiet. I överenskommelsen ska det fastställas att konsortiet ska se till att unionens bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

4.   Kommissionen ska eftersträva ett ingående av den finansieringsöverenskommelse som avses i punkt 3 så snart som möjligt efter det att detta beslut har trätt i kraft. Den ska underrätta rådet om eventuella svårigheter i samband med detta och om tidpunkten för ingåendet av finansieringsöverenskommelsen.

Artikel 4

1.   Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av regelbundna rapporter efter anordnandet av varje seminarium. Dessa rapporter ska utarbetas av konsortiet och ligga till grund för rådets utvärdering.

2.   Kommissionen ska lämna information om de finansiella aspekterna av genomförandet av den projektverksamhet som avses i artikel 1.2.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Detta beslut ska upphöra att gälla 24 månader efter det att den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 har ingåtts eller sex månader efter ikraftträdandet om inte någon finansieringsöverenskommelse har ingåtts inom denna period.

Utfärdat i Bryssel den 22 januari 2013.

På rådets vägnar

M. NOONAN

Ordförande

---

(1)  EUT L 17, 22.1.2009, s. 39.

1

(2)  EUT L 152, 18.6.2010, s. 14.

2

---

BILAGA

PROJEKTVERKSAMHET SOM AVSES I ARTIKEL 1.2

1.   Syfte

Det övergripande syftet med detta beslut är att bidra till ett framgångsrikt slutförande av FN-förhandlingarna om ett vapenhandelsfördrag och att stödja FN:s medlemsstater i deras förberedelser för ett fullständigt genomförande av vapenhandelsfördraget så snart det träder i kraft.

2.   Beskrivning av projektverksamheten

2.1   Mål

Projektet kommer att komplettera unionens insatser för att bidra till ett slutförande av förhandlingarna om ett vapenhandelsfördrag som kommer att fastställa högsta möjliga gemensamma internationella normer för att reglera laglig handel med konventionella vapen och därigenom leda till mer ansvar och större insyn inom vapenhandeln och därmed bidra till att stärka fred och säkerhet, regional stabilitet och hållbar social och ekonomisk utveckling. Projektverksamheten kommer i synnerhet att

| — | bidra till ett kraftfullt och robust vapenhandelsfördrag på grundval av ordförandens utkast av den 26 juli 2012, |
| --- | --- |

—

bidra till ett kraftfullt och robust vapenhandelsfördrag på grundval av ordförandens utkast av den 26 juli 2012,

| — | fortsätta unionens ansträngningar för att uppmuntra tredjeländer att stödja utarbetandet och genomförandet av ett rättsligt bindande vapenhandelsfördrag med internationella, gemensamma normer för den globala handeln med konventionella vapen, |
| --- | --- |

—

fortsätta unionens ansträngningar för att uppmuntra tredjeländer att stödja utarbetandet och genomförandet av ett rättsligt bindande vapenhandelsfördrag med internationella, gemensamma normer för den globala handeln med konventionella vapen,

| — | främja unionens ansträngningar för att stärka vapenöverföringskontrollen i tredjeländer, |
| --- | --- |

—

främja unionens ansträngningar för att stärka vapenöverföringskontrollen i tredjeländer,

| — | stödja tredjeländer i deras ansträngningar på nationell nivå inför ett fullständigt genomförande av vapenhandelsfördraget så snart det träder i kraft. |
| --- | --- |

—

stödja tredjeländer i deras ansträngningar på nationell nivå inför ett fullständigt genomförande av vapenhandelsfördraget så snart det träder i kraft.

2.2   Resultat

Genomförandet av projektverksamheten kommer att leda till följande:

| — | Ett forum för en grupp med nyckelaktörer på regeringsnivå som ska hjälpa FN:s medlemsstater att förbereda sig inför den FN-konferens om ett vapenhandelsfördrag som ska sammankallas i mars 2013 samt hjälpa staterna att förbereda sig för ett tidigt ikraftträdande och ett fullständigt genomförande av vapenhandelsfördraget. Detta forum kommer även att ta ställning till hur befintlig verksamhet i fråga om internationellt bistånd för bättre vapenexportkontroll kan samordnas och optimeras. |
| --- | --- |

—

Ett forum för en grupp med nyckelaktörer på regeringsnivå som ska hjälpa FN:s medlemsstater att förbereda sig inför den FN-konferens om ett vapenhandelsfördrag som ska sammankallas i mars 2013 samt hjälpa staterna att förbereda sig för ett tidigt ikraftträdande och ett fullständigt genomförande av vapenhandelsfördraget. Detta forum kommer även att ta ställning till hur befintlig verksamhet i fråga om internationellt bistånd för bättre vapenexportkontroll kan samordnas och optimeras.

| — | En offentlig rapport på 20 sidor. I rapporten kommer det att anges hur man kan bygga vidare på unionens befintliga biståndsverksamhet och internationell biståndsverksamhet i syfte att stödja tredjeländer i deras ansträngningar för att inrätta överföringskontrollsystem som uppfyller kraven enligt ett vapenhandelsfördrag. |
| --- | --- |

—

En offentlig rapport på 20 sidor. I rapporten kommer det att anges hur man kan bygga vidare på unionens befintliga biståndsverksamhet och internationell biståndsverksamhet i syfte att stödja tredjeländer i deras ansträngningar för att inrätta överföringskontrollsystem som uppfyller kraven enligt ett vapenhandelsfördrag.

2.3   Verksamhetsbeskrivning

För att man ska kunna uppnå de i punkt 2.1 angivna målen kommer projektet att innefatta tre verksamheter: två seminarier och en rapport.

2.3.1   Seminarier för regeringsrepresentanter

Inom ramen för projektet kommer det att anordnas två tvådagars seminarier med övernattning för 30–40 regeringsexperter. Tid och plats för de båda seminarierna ska bestämmas i samråd med den höga representanten och berörd rådsarbetsgrupp.

a)   Seminariernas struktur

De båda seminarierna kommer att ge tillfälle till diskussion om ett antal frågor, bl.a.

| — | hur man framgångsrikt kan slutföra förhandlingarna om ett vapenhandelsfördrag vid FN-konferensen i mars 2013 på grundval av utkast till fördragstext av den 26 juli 2012, |
| --- | --- |

—

hur man framgångsrikt kan slutföra förhandlingarna om ett vapenhandelsfördrag vid FN-konferensen i mars 2013 på grundval av utkast till fördragstext av den 26 juli 2012,

| — | hur man kan säkerställa tidigast möjliga ikraftträdande av vapenhandelsfördraget, |
| --- | --- |

—

hur man kan säkerställa tidigast möjliga ikraftträdande av vapenhandelsfördraget,

| — | bästa praxis för nationellt, regionalt och internationellt bistånd för att bidra till ikraftträdandet och ett fullständigt genomförande av vapenhandelsfördraget, |
| --- | --- |

—

bästa praxis för nationellt, regionalt och internationellt bistånd för att bidra till ikraftträdandet och ett fullständigt genomförande av vapenhandelsfördraget,

| — | rättsliga, tekniska, materiella och ekonomiska komponenter som behövs för utveckling av de nationella system som krävs för att uppfylla skyldigheterna enligt vapenhandelsfördraget. |
| --- | --- |

—

rättsliga, tekniska, materiella och ekonomiska komponenter som behövs för utveckling av de nationella system som krävs för att uppfylla skyldigheterna enligt vapenhandelsfördraget.

Ett kort ”reflektionsdokument” som tar upp de nyckelfrågor som ska diskuteras kommer att utarbetas före varje seminarium. En sammanfattning av seminariet kommer att utarbetas och översändas till den höga representanten och relevanta rådsarbetsgrupper kort efter det att seminariet avslutats.

En detaljerad och slutlig dagordning för seminarierna kommer att bestämmas i samråd med den höga representanten och berörd rådsarbetsgrupp.

b)   Deltagare i seminarierna

Bland seminariedeltagarna kommer det att finnas upp till 40 regeringsföreträdare från utvalda FN-medlemsstater som deltar i förhandlingarna om vapenhandelsfördraget. En detaljerad och slutlig deltagarförteckning för vart och ett av de båda seminarierna ska bestämmas i samråd med den höga representanten och berörd rådsarbetsgrupp.

2.3.2   Rapport om unionsbistånd och internationellt bistånd till tredjeländer för genomförandet av vapenhandelsfördraget

Efter slutförandet av de båda workshopparna kommer det att publiceras en 20-sidig rapport där det redogörs för hur man, för att hjälpa FN:s medlemsstater att uppfylla kraven enligt ett vapenhandelsfördrag, kan utveckla och utvidga unionens befintliga biståndsverksamhet och internationell biståndsverksamhet som syftar till bättre överföringskontroll. Ett av rapportens huvudsyften kommer att vara att rekommendera åtgärder till stöd för ett tidigt ikraftträdande av vapenhandelsfördraget.

Tanken är att rapporten ska vara till nytta vid överläggningar om framtida bistånd till stöd för genomförandet av vapenhandelsfördraget. Det är tänkt att rapporten ska vara ett offentligt resultat av detta beslut, och den kommer att synliggöra unionens bidrag till ett kraftfullt och robust vapenhandelsfördrag.

3.   Varaktighet

Projektaktivitetens genomförandeperiod ska vara 12 månader efter ingåendet av den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3.

4.   Mottagare

Mottagarna av denna projektaktivitet kommer att vara FN:s medlemsstater, med särskild tonvikt på statliga myndigheter med ansvar för nationell politik i fråga om vapenhandelsfördraget och dess framtida genomförande. Val av specifika stater som mottagare kommer att göras i samråd med den höga representanten och berörd rådsarbetsgrupp.

5.   Genomförandeorgan

Det tekniska genomförandet av detta beslut kommer att anförtros konsortiet. Konsortiet kommer att utföra sina uppgifter under den höga representantens ansvar. Konsortiet kommer att se till att unionens bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

---

| 23.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 20/57 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 20/57

---

RÅDETS BESLUT 2013/44/GUSP

av den 22 januari 2013

om ändring och förlängning av beslut 2010/96/Gusp om Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av somaliska säkerhetsstyrkor

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 42.4 och 43.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 15 februari 2010 antog rådet beslut 2010/96/Gusp (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 15 februari 2010 antog rådet beslut 2010/96/Gusp (1).

| (2) | Den 28 juli 2011 antog rådet beslut 2011/483/Gusp (2) om ändring och förlängning av beslut 2010/96/Gusp med ytterligare ett år. |
| --- | --- |

(2)

Den 28 juli 2011 antog rådet beslut 2011/483/Gusp (2) om ändring och förlängning av beslut 2010/96/Gusp med ytterligare ett år.

| (3) | Den 14 maj 2012 betonade rådet vikten av att ansvaret för säkerheten slutligen överlämnas till de somaliska myndigheterna och av att i detta syfte förbättra det internationella stödet till de somaliska nationella säkerhetsstyrkorna (SNSF). Det uttryckte sin uppskattning över de utbildade somaliska soldaternas bidrag till säkerheten i Somalia och åtog sig att genom EU:s militära uppdrag fortsätta stödja utvecklingen av de somaliska nationella säkerhetsstyrkorna, däribland deras ledningsstruktur, i samarbete med Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom), Uganda, Amerikas förenta stater och andra berörda aktörer. |
| --- | --- |

(3)

Den 14 maj 2012 betonade rådet vikten av att ansvaret för säkerheten slutligen överlämnas till de somaliska myndigheterna och av att i detta syfte förbättra det internationella stödet till de somaliska nationella säkerhetsstyrkorna (SNSF). Det uttryckte sin uppskattning över de utbildade somaliska soldaternas bidrag till säkerheten i Somalia och åtog sig att genom EU:s militära uppdrag fortsätta stödja utvecklingen av de somaliska nationella säkerhetsstyrkorna, däribland deras ledningsstruktur, i samarbete med Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom), Uganda, Amerikas förenta stater och andra berörda aktörer.

| (4) | I sin rapport av den 1 maj 2012 rekommenderade Förenta nationernas generalsekreterare säkerhetsrådet att uppmana det internationella samfundet att göra en seriös satsning för att få till stånd en långsiktig återhämtning och utveckling i Somalia, även genom att stödja en förstärkning av säkerhetssektorn. |
| --- | --- |

(4)

I sin rapport av den 1 maj 2012 rekommenderade Förenta nationernas generalsekreterare säkerhetsrådet att uppmana det internationella samfundet att göra en seriös satsning för att få till stånd en långsiktig återhämtning och utveckling i Somalia, även genom att stödja en förstärkning av säkerhetssektorn.

| (5) | Vid den andra internationella konferensen om Somalia i Istanbul den 31 maj och den 1 juni 2012 lovprisades unionen för sitt stöd till Amisom och institutionerna inom säkerhetssektorn i Somalia. Konferensen konstaterade att det internationella samfundet måste fortsätta att stödja ett återupprättande av en professionell, inkluderande, disciplinerad och välutrustad säkerhetsapparat, däribland den somaliska nationella armén, polisen, flottan, kustbevakningen och underrättelsetjänsten, och framhöll behovet av att sammanföra alla somaliska styrkor under ett befäl. |
| --- | --- |

(5)

Vid den andra internationella konferensen om Somalia i Istanbul den 31 maj och den 1 juni 2012 lovprisades unionen för sitt stöd till Amisom och institutionerna inom säkerhetssektorn i Somalia. Konferensen konstaterade att det internationella samfundet måste fortsätta att stödja ett återupprättande av en professionell, inkluderande, disciplinerad och välutrustad säkerhetsapparat, däribland den somaliska nationella armén, polisen, flottan, kustbevakningen och underrättelsetjänsten, och framhöll behovet av att sammanföra alla somaliska styrkor under ett befäl.

| (6) | Republiken Somalias president antog en politik som bygger på sex pelare och avser att främja stabilitet, ekonomisk återhämtning, fredsbevarande åtgärder, tillhandahållande av tjänster, internationella förbindelser och enigheten, där reformen av säkerhetssektorn ses som en grundförutsättning för en livskraftig somalisk stat, och begärde att unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den höga representanten) fortsätter unionens engagemang till stöd för Somalia. |
| --- | --- |

(6)

Republiken Somalias president antog en politik som bygger på sex pelare och avser att främja stabilitet, ekonomisk återhämtning, fredsbevarande åtgärder, tillhandahållande av tjänster, internationella förbindelser och enigheten, där reformen av säkerhetssektorn ses som en grundförutsättning för en livskraftig somalisk stat, och begärde att unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den höga representanten) fortsätter unionens engagemang till stöd för Somalia.

| (7) | Ugandas regering välkomnade det partnerskap som unionen har byggt kring EU:s militära uppdrag i Somalia och sade sig vara redo att fortsätta samarbetet i detta sammanhang. |
| --- | --- |

(7)

Ugandas regering välkomnade det partnerskap som unionen har byggt kring EU:s militära uppdrag i Somalia och sade sig vara redo att fortsätta samarbetet i detta sammanhang.

| (8) | Den 27 november 2012 skickade Republiken Somalias premiärminister en inbjudan till den höga representanten med anledning av EU:s militära uppdrags utplacering i Somalia, och välkomnade rådets stöd till utbildningen av Somalias försvarsmakt. |
| --- | --- |

(8)

Den 27 november 2012 skickade Republiken Somalias premiärminister en inbjudan till den höga representanten med anledning av EU:s militära uppdrags utplacering i Somalia, och välkomnade rådets stöd till utbildningen av Somalias försvarsmakt.

| (9) | Den 10 december 2012 godkände rådet det reviderade krishanteringskonceptet för EU:s militära uppdrag. |
| --- | --- |

(9)

Den 10 december 2012 godkände rådet det reviderade krishanteringskonceptet för EU:s militära uppdrag.

| (10) | I enlighet med artikel 5 i protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. Danmark deltar inte i genomförandet av detta beslut och deltar därför inte i finansieringen av detta uppdrag. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med artikel 5 i protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. Danmark deltar inte i genomförandet av detta beslut och deltar därför inte i finansieringen av detta uppdrag.

| (11) | EU:s militära uppdrag bör förlängas ytterligare med ett lämpligt mandat. |
| --- | --- |

(11)

EU:s militära uppdrag bör förlängas ytterligare med ett lämpligt mandat.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2010/96/Gusp ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 1
  Uppdrag
  1.   Unionen ska genomföra ett militärt utbildningsuppdrag för att bidra till att bygga upp och stärka Somalias nationella försvarsmakt; det ska vara ansvarigt inför Somalias nationella regering och överensstämma med Somalias behov och prioriteringar.
  2.   För att de i punkt 1 angivna målen ska kunna uppnås ska EU:s militära uppdrag utplaceras i Somalia och Uganda i syfte att ge handledning, råd och stöd till de somaliska myndigheterna i samband med uppbyggnaden av Somalias nationella försvarsmakt, genomförandet av den somaliska nationella säkerhets- och stabilitetsplanen och utbildningen av Somalias nationella säkerhetsstyrkor. EU:s militära uppdrag ska också vara redo att inom ramen för sina möjligheter och sin kapacitet bistå andra unionsaktörer vid genomförandet av deras mandat på säkerhets- och försvarsområdet i Somalia.
  3.   Genomförandet av den bemyndigade verksamheten i Somalia ska vara beroende av säkerhetsförhållandena i Somalia och av politisk vägledning av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Uppdrag

1.   Unionen ska genomföra ett militärt utbildningsuppdrag för att bidra till att bygga upp och stärka Somalias nationella försvarsmakt; det ska vara ansvarigt inför Somalias nationella regering och överensstämma med Somalias behov och prioriteringar.

2.   För att de i punkt 1 angivna målen ska kunna uppnås ska EU:s militära uppdrag utplaceras i Somalia och Uganda i syfte att ge handledning, råd och stöd till de somaliska myndigheterna i samband med uppbyggnaden av Somalias nationella försvarsmakt, genomförandet av den somaliska nationella säkerhets- och stabilitetsplanen och utbildningen av Somalias nationella säkerhetsstyrkor. EU:s militära uppdrag ska också vara redo att inom ramen för sina möjligheter och sin kapacitet bistå andra unionsaktörer vid genomförandet av deras mandat på säkerhets- och försvarsområdet i Somalia.

3.   Genomförandet av den bemyndigade verksamheten i Somalia ska vara beroende av säkerhetsförhållandena i Somalia och av politisk vägledning av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik.”

| 2. | Artikel 2.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Brigadgeneral Gerald AHERNE utnämns härmed till EU:s uppdragschef med verkan från och med den 1 februari 2013.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 2.1 ska ersättas med följande:

”1.   Brigadgeneral Gerald AHERNE utnämns härmed till EU:s uppdragschef med verkan från och med den 1 februari 2013.”

| 3. | Artikel 3 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 3
  Utseende av plats för uppdragshögkvarteret
  1.   Uppdragshögkvarteret ska i ett första skede ligga kvar i Uganda, för att i enlighet med planeringsdokumenten senare under mandatet eventuellt flyttas till Somalia. Det ska fungera både som operationshögkvarter och styrkehögkvarter.
  2.   Uppdragshögkvarteret ska innefatta ett sambandskontor i Nairobi och en stödenhet i Bryssel.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 3 ska ersättas med följande:

”Artikel 3

Utseende av plats för uppdragshögkvarteret

1.   Uppdragshögkvarteret ska i ett första skede ligga kvar i Uganda, för att i enlighet med planeringsdokumenten senare under mandatet eventuellt flyttas till Somalia. Det ska fungera både som operationshögkvarter och styrkehögkvarter.

2.   Uppdragshögkvarteret ska innefatta ett sambandskontor i Nairobi och en stödenhet i Bryssel.”

| 4. | Artikel 7 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 7
  Enhetlighet i unionens reaktion och samordning
  1.   Den höga representanten ska säkerställa att genomförandet av detta beslut är förenligt med unionens yttre åtgärder i sin helhet, inklusive unionens utvecklingsprogram.
  2.   Utan att det påverkar befälsordningen ska EU:s uppdragschef få vägledning om lokala politiska förhållanden från EU:s särskilda representant för Afrikas horn och relevanta unionsdelegationer i regionen.
  3.   EU:s militära uppdrag ska bibehålla och stärka samordningen med Eunavfor Atalanta och Eucap Nestor. EU:s operationscentrum ska i enlighet med det mandat som fastställs i rådets beslut 2012/173/Gusp av den 23 mars 2012 om aktivering av EU:s operationscentrum för GSFP-uppdragen och -insatsen på Afrikas horn (3) underlätta samordningen och informationsutbytet i syfte att öka konsekvensen, effektiviteten och synergierna mellan GSFP-uppdrag och -insatser i regionen.
  4.   EU:s militära uppdrag ska verka i nära samarbete med andra internationella aktörer i regionen, särskilt Förenta nationerna, Amisom och Amerikas förenta stater samt Uganda i enlighet med överenskomna krav från Somalias nationella regering. |
| --- | --- |

4.

Artikel 7 ska ersättas med följande:

”Artikel 7

Enhetlighet i unionens reaktion och samordning

1.   Den höga representanten ska säkerställa att genomförandet av detta beslut är förenligt med unionens yttre åtgärder i sin helhet, inklusive unionens utvecklingsprogram.

2.   Utan att det påverkar befälsordningen ska EU:s uppdragschef få vägledning om lokala politiska förhållanden från EU:s särskilda representant för Afrikas horn och relevanta unionsdelegationer i regionen.

3.   EU:s militära uppdrag ska bibehålla och stärka samordningen med Eunavfor Atalanta och Eucap Nestor. EU:s operationscentrum ska i enlighet med det mandat som fastställs i rådets beslut 2012/173/Gusp av den 23 mars 2012 om aktivering av EU:s operationscentrum för GSFP-uppdragen och -insatsen på Afrikas horn (3) underlätta samordningen och informationsutbytet i syfte att öka konsekvensen, effektiviteten och synergierna mellan GSFP-uppdrag och -insatser i regionen.

4.   EU:s militära uppdrag ska verka i nära samarbete med andra internationella aktörer i regionen, särskilt Förenta nationerna, Amisom och Amerikas förenta stater samt Uganda i enlighet med överenskomna krav från Somalias nationella regering.

| 5. | Artikel 10 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 10
  Finansiella arrangemang
  1.   De gemensamma kostnaderna för EU:s militära uppdrag ska förvaltas i enlighet med rådets beslut 2011/871/Gusp av den 19 december 2011 om inrättande av en mekanism för att förvalta finansieringen av de gemensamma kostnaderna för Europeiska unionens operationer med militära eller försvarsmässiga konsekvenser (Athena) (4).
  2.   Det finansiella referensbeloppet för de gemensamma kostnaderna för EU:s militära uppdrag för perioden fram till och med den 9 augusti 2011 ska uppgå till 4,8 miljoner EUR. Den procentandel av referensbeloppet som avses i artikel 25.1 i Athena-beslutet ska vara 60 %.
  3.   Det finansiella referensbeloppet för de gemensamma kostnaderna för EU:s militära uppdrag för perioden 9 augusti 2011–31 december 2012 ska uppgå till 4,8 miljoner EUR. Den procentandel av referensbeloppet som avses i artikel 25.1 i Athena-beslutet ska vara 30 %.
  4.   Det finansiella referensbeloppet för de gemensamma kostnaderna för EU:s militära uppdrag för perioden från och med den 1 januari 2013 ska uppgå till 11,6 miljoner EUR. Den procentandel av referensbeloppet som avses i artikel 25.1 i Athena-beslutet ska vara 20 %.och den procentandel för åtaganden som avses i artikel 32.3 i Athena-beslutet ska vara 30 %. |
| --- | --- |

5.

Artikel 10 ska ersättas med följande:

”Artikel 10

Finansiella arrangemang

1.   De gemensamma kostnaderna för EU:s militära uppdrag ska förvaltas i enlighet med rådets beslut 2011/871/Gusp av den 19 december 2011 om inrättande av en mekanism för att förvalta finansieringen av de gemensamma kostnaderna för Europeiska unionens operationer med militära eller försvarsmässiga konsekvenser (Athena) (4).

2.   Det finansiella referensbeloppet för de gemensamma kostnaderna för EU:s militära uppdrag för perioden fram till och med den 9 augusti 2011 ska uppgå till 4,8 miljoner EUR. Den procentandel av referensbeloppet som avses i artikel 25.1 i Athena-beslutet ska vara 60 %.

3.   Det finansiella referensbeloppet för de gemensamma kostnaderna för EU:s militära uppdrag för perioden 9 augusti 2011–31 december 2012 ska uppgå till 4,8 miljoner EUR. Den procentandel av referensbeloppet som avses i artikel 25.1 i Athena-beslutet ska vara 30 %.

4.   Det finansiella referensbeloppet för de gemensamma kostnaderna för EU:s militära uppdrag för perioden från och med den 1 januari 2013 ska uppgå till 11,6 miljoner EUR. Den procentandel av referensbeloppet som avses i artikel 25.1 i Athena-beslutet ska vara 20 %.och den procentandel för åtaganden som avses i artikel 32.3 i Athena-beslutet ska vara 30 %.

| 6. | Artikel 11 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 11
  Utlämnande av uppgifter
  1.   Den höga representanten ska bemyndigas att till tredjestater som är associerade till detta beslut, i tillämpliga fall, alltefter uppdragets behov och i enlighet med rådets beslut 2011/292/EU av den 31 mars 2011 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (5), lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som rör uppdraget






  a) | upp till den nivå som anges i tillämpligt informationssäkerhetsavtal som ingåtts mellan unionen och berörd tredjestat, |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 11 ska ersättas med följande:

”Artikel 11

Utlämnande av uppgifter

1.   Den höga representanten ska bemyndigas att till tredjestater som är associerade till detta beslut, i tillämpliga fall, alltefter uppdragets behov och i enlighet med rådets beslut 2011/292/EU av den 31 mars 2011 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (5), lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som rör uppdraget

a)

upp till den nivå som anges i tillämpligt informationssäkerhetsavtal som ingåtts mellan unionen och berörd tredjestat,

| b) | eller, i andra fall, upp till nivån ”CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL”. |
| --- | --- |

b)

eller, i andra fall, upp till nivån ”CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL”.

2.   Den höga representanten ska också bemyndigas att till Förenta nationerna (FN) och Afrikanska Unionen (AU), alltefter uppdragets operativa behov och i enlighet med beslut 2011/292/EU, lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som rör uppdraget, upp till nivån ”RESTREINT UE/EU RESTRICTED”. Arrangemang mellan den höga representanten och FN:s och AU:s behöriga myndigheter ska utformas i detta syfte.

3.   Om det föreligger ett specifikt och omedelbart operativt behov ska den höga representanten även bemyndigas att till värdlandet, i enlighet med beslut 2011/292/EU, lämna ut alla säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som rör uppdraget, upp till nivån ”RESTREINT UE/EU RESTRICTED”. Arrangemang mellan den höga representanten och värdstatens behöriga myndigheter ska utformas i detta syfte.

4.   Den höga representanten ska bemyndigas att till tredjestater som är associerade till detta beslut lämna ut alla icke-säkerhetsskyddsklassificerade EU-handlingar med anknytning till rådets överläggningar angående uppdraget och som omfattas av sekretess i enlighet med artikel 6.1 i rådets arbetsordning (6).

5.   Den höga representanten får delegera sådana bemyndiganden samt förmågan att ingå de arrangemang som avses ovan till personal vid Europeiska utrikestjänsten och/eller EU:s uppdragschef.

| 7. | Artikel 12.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Mandatet för EU:s militära uppdrag ska upphöra den 31 mars 2015.” |
| --- | --- |

7.

Artikel 12.2 ska ersättas med följande:

”2.   Mandatet för EU:s militära uppdrag ska upphöra den 31 mars 2015.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2013.

Utfärdat i Bryssel den 22 januari 2013.

På rådets vägnar

M. NOONAN

Ordförande

---

(1)  EUT L 44, 19.2.2010, s. 16.

1

(2)  EUT L 198, 30.7.2011, s. 37.

2

(3)  EUT L 89, 27.3.2012, s. 66.”

3

(4)  EUT L 343, 23.12.2011, s. 35.”

4

(5)  EUT L 141, 27.5.2011, s. 17.

5

(6)  Rådets beslut av den 1 december 2009 om antagande av rådets arbetsordning (EUT L 325, 11.12.2009, s. 35).”

6

---

| 23.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 20/60 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 20/60

---

RÅDETS BESLUT 2013/45/GUSP

av den 22 januari 2013

om ändring av beslut 2011/137/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29, och

av följande skäl:

| (1) | Den 28 februari 2011 antog rådet beslut 2011/137/Gusp (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 28 februari 2011 antog rådet beslut 2011/137/Gusp (1).

| (2) | Med avseende på de personer som förtecknas i bilaga IV till beslut 2011/137/Gusp bör, i syfte att återföra förskingrade medel till den libyska staten, de undantag som anges i beslut 2011/137/Gusp ändras för att vissa frysta tillgångar eller ekonomiska resurser ska kunna frigöras om de krävs för att uppfylla ett rättsligt eller administrativt beslut som meddelats i unionen, eller ett rättsligt beslut som är verkställbart i en medlemsstat, före eller efter det datum då de berörda fysiska eller juridiska personerna, enheterna och organen uppfördes på förteckningen. |
| --- | --- |

(2)

Med avseende på de personer som förtecknas i bilaga IV till beslut 2011/137/Gusp bör, i syfte att återföra förskingrade medel till den libyska staten, de undantag som anges i beslut 2011/137/Gusp ändras för att vissa frysta tillgångar eller ekonomiska resurser ska kunna frigöras om de krävs för att uppfylla ett rättsligt eller administrativt beslut som meddelats i unionen, eller ett rättsligt beslut som är verkställbart i en medlemsstat, före eller efter det datum då de berörda fysiska eller juridiska personerna, enheterna och organen uppfördes på förteckningen.

| (3) | Rådet anser att det inte längre finns någon grund för att bibehålla en enhet på förteckningen i bilaga IV till beslut 2011/137/Gusp. |
| --- | --- |

(3)

Rådet anser att det inte längre finns någon grund för att bibehålla en enhet på förteckningen i bilaga IV till beslut 2011/137/Gusp.

| (4) | Uppgifterna för en person bör utgå ur förteckningarna i bilagorna II och IV till beslut 2011/137/Gusp och uppföras på förteckningarna i bilagorna I och III till det beslutet. |
| --- | --- |

(4)

Uppgifterna för en person bör utgå ur förteckningarna i bilagorna II och IV till beslut 2011/137/Gusp och uppföras på förteckningarna i bilagorna I och III till det beslutet.

| (5) | Informationen om vissa personer som förtecknas i bilagorna I, II, III och IV till beslut 2011/137/Gusp bör uppdateras. |
| --- | --- |

(5)

Informationen om vissa personer som förtecknas i bilagorna I, II, III och IV till beslut 2011/137/Gusp bör uppdateras.

| (6) | Bilagorna I, II, III och IV till beslut 2011/137/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Bilagorna I, II, III och IV till beslut 2011/137/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2011/137/Gusp ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 6 ska följande punkt införas:
  ”5b.   Med avseende på de personer och enheter som förtecknas i bilaga IV och genom undantag från punkt 1 b får medlemsstaternas behöriga myndigheter bevilja frigörandet av vissa frysta tillgångar eller ekonomiska resurser, under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:






  a) | Tillgångarna eller de ekonomiska resurserna är föremål för ett skiljedomsbeslut som meddelats före det datum då de fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som avses i punkt 1 b förtecknades i bilaga IV eller för ett rättsligt eller administrativt beslut som meddelats i unionen, eller för ett rättsligt beslut som är verkställbart i den berörda medlemsstaten, före eller efter det datumet. |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 6 ska följande punkt införas:

”5b.   Med avseende på de personer och enheter som förtecknas i bilaga IV och genom undantag från punkt 1 b får medlemsstaternas behöriga myndigheter bevilja frigörandet av vissa frysta tillgångar eller ekonomiska resurser, under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:

a)

Tillgångarna eller de ekonomiska resurserna är föremål för ett skiljedomsbeslut som meddelats före det datum då de fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som avses i punkt 1 b förtecknades i bilaga IV eller för ett rättsligt eller administrativt beslut som meddelats i unionen, eller för ett rättsligt beslut som är verkställbart i den berörda medlemsstaten, före eller efter det datumet.

| b) | Tillgångarna eller de ekonomiska resurserna kommer uteslutande att användas för att driva in fordringar som har säkrats genom ett sådant beslut eller har erkänts som giltiga i ett sådant beslut, inom de gränser som fastställs i tillämpliga lagar och förordningar och som styr rättigheterna för personer med sådana fordringar. |
| --- | --- |

b)

Tillgångarna eller de ekonomiska resurserna kommer uteslutande att användas för att driva in fordringar som har säkrats genom ett sådant beslut eller har erkänts som giltiga i ett sådant beslut, inom de gränser som fastställs i tillämpliga lagar och förordningar och som styr rättigheterna för personer med sådana fordringar.

| c) | Beslutet är inte till förmån för någon av de fysiska eller juridiska personer eller enheter eller organ som förtecknas i bilagorna II och IV. |
| --- | --- |

c)

Beslutet är inte till förmån för någon av de fysiska eller juridiska personer eller enheter eller organ som förtecknas i bilagorna II och IV.

| d) | Erkännandet av beslutet står inte i strid med den berörda medlemsstatens allmänna ordning. |
| --- | --- |

d)

Erkännandet av beslutet står inte i strid med den berörda medlemsstatens allmänna ordning.

En medlemsstat ska underrätta de övriga medlemsstaterna och kommissionen om varje tillstånd som ges enligt denna punkt.”

| 2. | I artikel 6.6 ska följande led införas:






  ”c) | Betalningar i samband med ett rättsligt eller administrativt beslut eller skiljedomsbeslut som meddelats i unionen eller som är verkställbart i den berörda medlemsstaten med avseende på de personer och enheter som förtecknas i bilaga IV.” |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 6.6 ska följande led införas:

”c)

Betalningar i samband med ett rättsligt eller administrativt beslut eller skiljedomsbeslut som meddelats i unionen eller som är verkställbart i den berörda medlemsstaten med avseende på de personer och enheter som förtecknas i bilaga IV.”

| 3. | Bilagorna I, II, III och IV till beslut 2011/137/Gusp ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet. |
| --- | --- |

3.

Bilagorna I, II, III och IV till beslut 2011/137/Gusp ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 22 januari 2013.

På rådets vägnar

M. NOONAN

Ordförande

---

(1)  EUT L 58, 3.3.2011, s. 53.

1

---

BILAGA

Bilagorna I, II, II och IV till beslut 2011/137/Gusp ska ändras på följande sätt:

| 1. | I bilaga I ska:






  a) | uppgifterna 1, 4, 5, 7–15 och 18 ska ersättas med följande:






  ”1. | AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed
  Passnummer: B010574. Född: 1.7.1950.
  Chef för revolutionskommittéernas sambandskontor. Revolutionskommittéerna är delaktiga i våldet mot demonstranter.
  Tros befinna sig i fängelse i Tunisien.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I bilaga I ska:

a)

uppgifterna 1, 4, 5, 7–15 och 18 ska ersättas med följande:

”1.

AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed

Passnummer: B010574. Född: 1.7.1950.

Chef för revolutionskommittéernas sambandskontor. Revolutionskommittéerna är delaktiga i våldet mot demonstranter.

Tros befinna sig i fängelse i Tunisien.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.”

| ”4. | JABIR, Abu-Bakr Yunis, generalmajor
  Född: 1952. Födelseort: Jalu, Libyen.
  Försvarsminister. Övergripande ansvar för de militära styrkornas verksamhet.
  Tros vara avliden.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

”4.

JABIR, Abu-Bakr Yunis, generalmajor

Född: 1952. Födelseort: Jalu, Libyen.

Försvarsminister. Övergripande ansvar för de militära styrkornas verksamhet.

Tros vara avliden.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 5. | MATUQ, Matuq Mohammed
  Född: 1956. Födelseort: al-Khums, Libyen.
  Sekreterare för samhällstjänster. Hög företrädare för regimen. Medverkan i revolutionskommittéerna. Har tidigare medverkat till undertryckande av avvikande åsikter samt medverkat till våld.
  Tros vara frihetsberövad.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.” |
| --- | --- |

5.

MATUQ, Matuq Mohammed

Född: 1956. Födelseort: al-Khums, Libyen.

Sekreterare för samhällstjänster. Hög företrädare för regimen. Medverkan i revolutionskommittéerna. Har tidigare medverkat till undertryckande av avvikande åsikter samt medverkat till våld.

Tros vara frihetsberövad.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.”

| ”7. | GADDAFI, Aisha Muammar
  Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Dotter till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.
  Tros befinna sig i Algeriet.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

”7.

GADDAFI, Aisha Muammar

Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Dotter till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.

Tros befinna sig i Algeriet.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 8. | GADDAFI, Hannibal Muammar
  Passnummer: B/002210. Född: 20.9.1975. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.
  Tros befinna sig i Algeriet.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

8.

GADDAFI, Hannibal Muammar

Passnummer: B/002210. Född: 20.9.1975. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.

Tros befinna sig i Algeriet.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 9. | GADDAFI, Khamis Muammar
  Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.
  Tros vara avliden.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

9.

GADDAFI, Khamis Muammar

Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.

Tros vara avliden.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 10. | GADDAFI, Mohammed Muammar
  Född: 1970. Födelseort: Tripoli, Libya.
  Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen.
  Tros befinna sig i Algeriet.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

10.

GADDAFI, Mohammed Muammar

Född: 1970. Födelseort: Tripoli, Libya.

Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen.

Tros befinna sig i Algeriet.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 11. | GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar
  Född: 1942. Födelseort: Sirt, Libyen.
  Revolutionsledare, överbefälhavare. Ansvarig för att ha beordrat ingripanden mot demonstranter, kränkningar av de mänskliga rättigheterna.
  Tros vara avliden.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

11.

GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Född: 1942. Födelseort: Sirt, Libyen.

Revolutionsledare, överbefälhavare. Ansvarig för att ha beordrat ingripanden mot demonstranter, kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

Tros vara avliden.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 12. | GADDAFI, Mutassim
  Född: 1976. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Nationell säkerhetsrådgivare. Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen.
  Tros vara avliden.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

12.

GADDAFI, Mutassim

Född: 1976. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Nationell säkerhetsrådgivare. Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen.

Tros vara avliden.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 13. | GADDAFI, Saadi
  Passnummer: a) 014797. b) 524521. Född: a) 27.5.1973. b) 1.1.1975. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Befälhavare för specialstyrkorna. Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.
  Tros befinna sig i Niger.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

13.

GADDAFI, Saadi

Passnummer: a) 014797. b) 524521. Född: a) 27.5.1973. b) 1.1.1975. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Befälhavare för specialstyrkorna. Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.

Tros befinna sig i Niger.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 14. | GADDAFI, Saif al-Arab
  Född: 1982. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.
  Tros vara avliden.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

14.

GADDAFI, Saif al-Arab

Född: 1982. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.

Tros vara avliden.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 15. | GADDAFI, Saif al-Islam
  Passnummer: B014995. Född: 25.6.1972. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Direktör för Gaddafi-stiftelsen. Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen. Provocerande offentliga uttalanden som uppmuntrat till våld mot demonstranter.
  Tros befinna sig i häkte i Libyen.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.” |
| --- | --- |

15.

GADDAFI, Saif al-Islam

Passnummer: B014995. Född: 25.6.1972. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Direktör för Gaddafi-stiftelsen. Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen. Provocerande offentliga uttalanden som uppmuntrat till våld mot demonstranter.

Tros befinna sig i häkte i Libyen.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.”

| ”18. | AL-KUNI, Amid Husain, överste
  Guvernör i Ghat (södra Libyen). Direkt delaktig i rekrytering av legosoldater.
  Tros befinna sig i södra Libyen.
  Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011.” |
| --- | --- |

”18.

AL-KUNI, Amid Husain, överste

Guvernör i Ghat (södra Libyen). Direkt delaktig i rekrytering av legosoldater.

Tros befinna sig i södra Libyen.

Uppförd på FN-förteckningen: 17.3.2011.”

| b) | följande uppgift läggas till:






  ”19. | AL-BARASSI, Safia Farkash
  Född: 1952. Födelseort: al-Bayda, Libyen.
  Gift med Muammar GADDAFI sedan1970. Betydande personlig förmögenhet som skulle kunna användas för regimens syften. Hennes syster Fatima FARKASH är gift med Abdullah AL-SANUSI, chef för Libyens militära underrättelsetjänst.
  Tros befinna sig i Algeriet.
  Uppförd på FN-förteckningen: 24.6.2011.” |
| --- | --- | --- |

b)

följande uppgift läggas till:

”19.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Född: 1952. Födelseort: al-Bayda, Libyen.

Gift med Muammar GADDAFI sedan1970. Betydande personlig förmögenhet som skulle kunna användas för regimens syften. Hennes syster Fatima FARKASH är gift med Abdullah AL-SANUSI, chef för Libyens militära underrättelsetjänst.

Tros befinna sig i Algeriet.

Uppförd på FN-förteckningen: 24.6.2011.”

| 2. | I bilaga II ska uppgift 7 (AL-BARASSI, Safia Farkash) utgå. |
| --- | --- |

2.

I bilaga II ska uppgift 7 (AL-BARASSI, Safia Farkash) utgå.

| 3. | I bilaga III ska:






  a) | uppgifterna 1–6 och 8–12 ersättas med följande:






  ”1. | GADDAFI, Aisha Muammar
  Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Dotter till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.
  Tros befinna sig i Algeriet.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

I bilaga III ska:

a)

uppgifterna 1–6 och 8–12 ersättas med följande:

”1.

GADDAFI, Aisha Muammar

Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Dotter till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.

Tros befinna sig i Algeriet.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 2. | GADDAFI, Hannibal Muammar
  Passnummer: B/002210. Född: 20.9.1975. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.
  Tros befinna sig i Algeriet.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

2.

GADDAFI, Hannibal Muammar

Passnummer: B/002210. Född: 20.9.1975. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.

Tros befinna sig i Algeriet.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 3. | GADDAFI, Khamis Muammar
  Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.
  Tros vara avliden.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

3.

GADDAFI, Khamis Muammar

Född: 1978. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.

Tros vara avliden.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 4. | GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar
  Född: 1942. Födelseort: Sirt, Libyen.
  Revolutionsledare, överbefälhavare. Ansvarig för att ha beordrat ingripanden mot demonstranter, kränkningar av de mänskliga rättigheterna.
  Tros vara avliden.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

4.

GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Född: 1942. Födelseort: Sirt, Libyen.

Revolutionsledare, överbefälhavare. Ansvarig för att ha beordrat ingripanden mot demonstranter, kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

Tros vara avliden.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 5. | GADDAFI, Mutassim
  Född: 1976. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Nationell säkerhetsrådgivare. Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.
  Tros vara avliden.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

5.

GADDAFI, Mutassim

Född: 1976. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Nationell säkerhetsrådgivare. Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.

Tros vara avliden.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 6. | GADDAFI, Saif al-Islam
  Passnummer: B014995. Född: 25.6.1972. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Direktör för Gaddafi-stiftelsen. Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen. Provocerande offentliga uttalanden som uppmuntrat till våld mot demonstranter.
  Tros befinna sig i häkte i Libyen.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.” |
| --- | --- |

6.

GADDAFI, Saif al-Islam

Passnummer: B014995. Född: 25.6.1972. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Direktör för Gaddafi-stiftelsen. Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen. Provocerande offentliga uttalanden som uppmuntrat till våld mot demonstranter.

Tros befinna sig i häkte i Libyen.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.”

| ”8. | JABIR, Abu-Bakr Yunis, generalmajor
  Född: 1952. Födelseort: Jalu, Libyen.
  Försvarsminister. Övergripande ansvar för de militära styrkornas verksamhet.
  Tros vara avliden.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

”8.

JABIR, Abu-Bakr Yunis, generalmajor

Född: 1952. Födelseort: Jalu, Libyen.

Försvarsminister. Övergripande ansvar för de militära styrkornas verksamhet.

Tros vara avliden.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 9. | MATUQ, Matuq Mohammed
  Född: 1956. Födelseort: al-Khums, Libyen.
  Sekreterare för samhällstjänster. Hög företrädare för regimen. Medverkan i revolutionskommittéerna. Har tidigare medverkat till undertryckande av avvikande åsikter samt medverkat till våld.
  Tros vara frihetsberövad.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

9.

MATUQ, Matuq Mohammed

Född: 1956. Födelseort: al-Khums, Libyen.

Sekreterare för samhällstjänster. Hög företrädare för regimen. Medverkan i revolutionskommittéerna. Har tidigare medverkat till undertryckande av avvikande åsikter samt medverkat till våld.

Tros vara frihetsberövad.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 10. | GADDAFI, Mohammed Muammar
  Född: 1970. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.
  Tros befinna sig i Algeriet.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

10.

GADDAFI, Mohammed Muammar

Född: 1970. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.

Tros befinna sig i Algeriet.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 11. | GADDAFI, Saadi
  Passnummer: a) 014797. b) 524521. Född: a) 27.5.1973. b) 1.1.1975. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Befälhavare för specialstyrkorna. Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.
  Tros befinna sig i Niger.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011. |
| --- | --- |

11.

GADDAFI, Saadi

Passnummer: a) 014797. b) 524521. Född: a) 27.5.1973. b) 1.1.1975. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Befälhavare för specialstyrkorna. Son till Muammar Gaddafi. Nära förbunden med regimen. Befäl över militära enheter som deltagit i ingripanden mot demonstranter.

Tros befinna sig i Niger.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.

| 12. | GADDAFI, Saif al-Arab
  Född: 1982. Födelseort: Tripoli, Libyen.
  Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.
  Tros vara avliden.
  Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.” |
| --- | --- |

12.

GADDAFI, Saif al-Arab

Född: 1982. Födelseort: Tripoli, Libyen.

Son till Muammar GADDAFI. Nära förbunden med regimen.

Tros vara avliden.

Uppförd på FN-förteckningen: 26.2.2011.”

| b) | följande uppgift läggas till:






  ”14. | AL-BARASSI, Safia Farkash
  Född: 1952. Födelseort: al-Bayda, Libyen.
  Gift med Muammar GADDAFI sedan 1970. Betydande personlig förmögenhet som skulle kunna användas för regimens syften. Hennes syster Fatima FARKASH är gift med Abdullah AL-SANUSI, chef för Libyens militära underrättelsetjänst.
  Tros befinna sig i Algeriet.
  Uppförd på FN-förteckningen: 24.6.2011.” |
| --- | --- | --- |

b)

följande uppgift läggas till:

”14.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Född: 1952. Födelseort: al-Bayda, Libyen.

Gift med Muammar GADDAFI sedan 1970. Betydande personlig förmögenhet som skulle kunna användas för regimens syften. Hennes syster Fatima FARKASH är gift med Abdullah AL-SANUSI, chef för Libyens militära underrättelsetjänst.

Tros befinna sig i Algeriet.

Uppförd på FN-förteckningen: 24.6.2011.”

| 4. | I bilaga IV:






  a) | under ”Personer”, ska uppgifterna 6 och 26 ersättas med följande: | Namn | Personuppgifter | Skäl för upptagande i förteckningen | Uppförd på FN-förteckningen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. | AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed | Chef för revolutionskommittéernas sambandskontor.
  Passnummer: B010574. Född: 1.7.1950.
  Tros befinna sig i fängelse i Tunisien. | Revolutionskommittéerna har medverkat i våld mot demonstranter. | 28.2.2011 |
| 26. | AL-KUNI, Amid Husain, överste | Tros befinna sig i södra Libyen. | Guvernör i Ghat (södra Libyen). Direkt delaktig i rekrytering av legosoldater. | 12.4.2011 |

4.

I bilaga IV:

a)

under ”Personer”, ska uppgifterna 6 och 26 ersättas med följande:

Namn

Personuppgifter

Skäl för upptagande i förteckningen

Uppförd på FN-förteckningen

6.

AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed

Chef för revolutionskommittéernas sambandskontor.

Passnummer: B010574. Född: 1.7.1950.

Tros befinna sig i fängelse i Tunisien.

Revolutionskommittéerna har medverkat i våld mot demonstranter.

28.2.2011

26.

AL-KUNI, Amid Husain, överste

Tros befinna sig i södra Libyen.

Guvernör i Ghat (södra Libyen). Direkt delaktig i rekrytering av legosoldater.

12.4.2011

| b) | under ”Personer”, ska uppgift 10 (AL-BARASSI, Safia Farkash) utgå, |
| --- | --- |

b)

under ”Personer”, ska uppgift 10 (AL-BARASSI, Safia Farkash) utgå,

| c) | under ”Enheter”, ska uppgift 50 (Organisation for Development of Administrative Centres (Odac) utgå. |
| --- | --- |

c)

under ”Enheter”, ska uppgift 50 (Organisation for Development of Administrative Centres (Odac) utgå.

---

| 23.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 20/65 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 20/65

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT 2013/46/GUSP

av den 22 januari 2013

om genomförande av beslut 2010/788/Gusp om restriktiva åtgärder mot Demokratiska republiken Kongo

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 31.2,

med beaktande av rådets beslut 2010/788/Gusp av den 20 december 2010 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska republiken Kongo (1), särskilt artikel 6, och

av följande skäl:

| (1) | Den 20 december 2010 antog rådet beslut 2010/788/Gusp. |
| --- | --- |

(1)

Den 20 december 2010 antog rådet beslut 2010/788/Gusp.

| (2) | Den 31 december 2012 uppdaterade FN:s säkerhetsråds kommitté som inrättats i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 1533 (2004) om Demokratiska republiken Kongo förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder enligt punkterna 13 och 15 i FN:s säkerhetsråds resolution 1596 (2005). |
| --- | --- |

(2)

Den 31 december 2012 uppdaterade FN:s säkerhetsråds kommitté som inrättats i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 1533 (2004) om Demokratiska republiken Kongo förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder enligt punkterna 13 och 15 i FN:s säkerhetsråds resolution 1596 (2005).

| (3) | Bilagan till beslut 2010/788/Gusp bör därför uppdateras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilagan till beslut 2010/788/Gusp bör därför uppdateras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De personer och enheter som anges i bilagan till detta beslut ska läggas till på förteckningen i bilagan till beslut 2010/788/Gusp.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 22 januari 2013.

På rådets vägnar

M. NOONAN

Ordförande

---

(1)  EUT L 336, 21.12.2010, s. 30.

1

---

BILAGA

Förteckning över personer och enheter som avses i artikel 1

a)   Personer

| Namn | Alias | Födelsedatum och födelseort | Personuppgifter | Skäl | Datum för upptagande på förteckningen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BADEGE, Eric | | 1971 | | Enligt en slutlig rapport av den 15 november 2012 från expertgruppen för Demokratiska republiken Kongo har överstelöjtnant Eric Badege blivit en samlingsfigur för M23 i Masisi och tillsammans med en annan militär ledare agerat befäl vid gemensamma insatser. Dessutom har M23 genom en rad samordnade attacker, som utfördes under augusti [2012] av överstelöjtnant Badege, kunnat destabilisera en betydande del av Masisi-territoriet. Enligt tidigare kombattanter agerade överstelöjtnant Badege under överste Makengas befäl när han iscensatte attackerna. | 31.12.2012 |
| | | | | I sin egenskap av militärbefäl för M23 har Badege gjort sig skyldig till sådana allvarliga överträdelser som att använda barn eller kvinnor som måltavlor i situationer av väpnad konflikt. Enligt expertgruppens rapport från november 2012 har det ägt rum flera allvarliga incidenter med urskillningslöst dödande av civila, inklusive kvinnor och barn. Sedan maj 2012 har Raia Mutomboki under M23:s befäl dödat hundratals civila i en rad samordnade attacker. I augusti utförde Badege gemensamma attacker som innefattade urskillningslöst dödande av civila. I novemberrapporten från expertgruppen anges att dessa attacker hade iscensatts gemensamt av Badege och överste Makoma Semivumbi Jacques. Enligt expertgruppens rapport hade lokala ledare från Masisi uppgett att Badege agerat befäl för dessa Raia Mutomboki-attacker på fältet. | |
| | | | | Enligt en artikel av den 28 juli 2012 i Radio Okapi hade förvaltaren av Masisi lördagen den 28 juli förklarat att befälhavaren för den andra bataljonen i 410:e regementet vid FARDC-basen Nabiondo hoppat av ca 30 kilometer nordväst om Goma i Nordkivu. Enligt den förstnämnde satte överste Eric Badege och fler än 100 soldater på fredagen kurs mot Rubaya, 80 kilometer norr om Nabiondo. Informationen har bekräftats av flera källor.
  Enligt en BBC-artikel av den 23 november 2012 bildades M23 när tidigare medlemmar av CNDP som hade integrerats i FARDC började protestera mot de dåliga villkoren och lönerna och mot det bristfälliga genomförandet av fredsöverenskommelsen av den 23 mars 2009 mellan CNDP och Demokratiska republiken Kongo som ledde till att CNDP integrerades i FARDC. | |
| | | | | Enligt en IPIS-rapport från november 2012 har M23 deltagit i aktiva militära operationer för att ta kontroll över territoriet i östra Demokratiska republiken Kongo. Den 24 och 25 juli 2012 utkämpade M23 och FARDC strider för kontrollen över flera städer och byar i östra Demokratiska republiken Kongo. M23 angrep FARDC i Rumangabo den 26 juli 2012. M23 fördrev FARDC från Kibumba den 17 november 2012. Den 20 november 2012 tog M23 kontroll över Goma.
  Enligt expertgruppens rapport från november 2012 hävdar flera f.d. M23-kombattanter att M23-ledare summariskt har avrättat dussintals barn som försökt fly efter att ha rekryterats som barnsoldater av M23. | |
| | | | | Enligt en rapport av den 11 september 2012 från Human Rights Watch (HRW), berättade en 18-årig rwandier som hade rymt efter att ha blivit tvångsrekryterad i Rwanda för HRW att han bevittnat avrättningen av en 16-årig pojke från hans M23-styrka som hade försökt fly i juni. Pojken togs tillfånga och slogs ihjäl av M23-soldater medan andra rekryter såg på. Ett befäl inom M23 som gett order om att döda pojken påstås sedan ha sagt till de andra rekryterna: ”[h]an ville överge oss,” som en förklaring till varför pojken hade dödats. I rapporten anges också att vittnen påstått att minst 33 nya rekryter och andra M23-soldater hade blivit föremålför summariska avrättningar när de försökt fly. Vissa bands och sköts inför andra rekryter som ett exempel på bestraffning som dessa kunde få. En ung rekryt berättade för HRW: ”[n]är vi var med M23 sade de att [vi kunde välja mellan] att stanna med dem eller dö. Många har försökt fly. Vissa hittades, vilket innebar att de omedelbart dödades.” | |
| RUNIGA, Jean-Marie Lugerero | | Cirka 1960 | | Enligt ett dokument av den 9 juli 2012, undertecknat av M23-ledaren Sultani Makenga, utsågs Runiga till samordnare för M23:s politiska gren. Enligt dokumentet var utnämningen av Runiga motiverat av behovet att synliggöra M23:s sak.
  Enligt uppgifter på gruppens hemsida har Runiga utnämnts till ”president” för M23. Hans ledande roll bekräftas av expertgruppens rapport från november 2012, i vilken det hänvisas till Runiga som ”ledaren för M23”. | 31.12.2012 |
| | | | | Enligt en artikel i Associated Press av den 13 december 2012 förevisade Runiga Associated Press en förteckning över krav som enligt honom kommer att läggas fram för den kongolesiska regeringen. Bland dessa återfinns kravet på Kabilas avgång och upplösningen av nationalförsamlingen. Runiga sa att M23 skulle kunna återta Goma om möjlighet gavs. ”Och i det här läget kommer vi inte att dra oss tillbaka” berättade Runiga för Associated Press. Han uppgav också att M23:s politiska gren som ett förhandskrav för förhandlingar ska återta kontrollen över Goma. ”Jag tror att våra medlemmar som befinner sig i Kampala företräder oss. När tiden är mogen kommer jag också att vara där. Jag väntar på att saker och ting organiseras, och när Kabila kommer att vara där åker jag också dit”, sade Runiga. | |
| | | | | Enligt en artikel i Le Figaro av den 26 november 2012 träffade Runiga Demokratiska republiken Kongos president Kabila den 24 november 2012 för att påbörja diskussionerna. I ett annat sammanhang, i en intervju med Le Figaro, uppgav Runiga: ”M23 består huvudsakligen av tidigare militärer i FARDC som hoppat av i protest mot att överenskommelserna av den 23 mars 2009 inte respekterats.” Han tillade: ”M23:s soldater är armédesertörer som hoppat av med vapnen i hand. Nyligen tog vi tillbaka en mängd utrustning från en militärbas i Bunagana. Tack vare detta kan vi i dagsläget ta tillbaks territorium varje dag och slå tillbaka mot angreppen från FARDC ... Vår revolution är kongolesisk. Den leds av kongoleser och den är till för det kongolesiska folket.”
  Enligt en artikel i Reuters av den 22 november 2012 uppgav Runiga att M23 hade kapacitet att behålla Goma sedan M23:s styrkor fått stöd av kongolesiska soldater från FARDC som gjort uppror: ”Dels har vi en armé som är disciplinerad, dels har vi FARDC-soldater som gått över till vår sida. De är våra bröder. De kommer att omskolas och användas på nytt. Sen kommer vi att arbeta med dem.” | |
| | | | | Enligt en artikel som publicerades i The Guardian den 27 november 2012 hade Runiga uppgett att M23 skulle vägra lyda en uppmaning från regionala ledare vid den internationella konferensen om området kring de afrikanska stora sjöarna att lämna Goma för att bana vägen för fredssamtal. Runiga anförde i stället att M23:s tillbakadragande från Goma kommer att bli ett resultat av förhandlingarna och inte ett förhandsvillkor för dessa.
  Enligt en slutlig rapport av den 15 november 2012 från expertgruppen ledde Runiga en delegation som reste till Kampala, Uganda den 29 juli 2012 och slutförde M23-rörelsens 21-punktsdagordning inför de förväntade förhandlingarna vid den internationella konferensen om området kring de afrikanska stora sjöarna.
  Enligt en BBC-artikel av den 23 november 2012 skapades M23 när tidigare medlemmar av CNDP som hade integrerats i FARDC började protestera mot de dåliga villkoren och lönerna och mot det bristfälliga genomförandet av fredsöverenskommelsen av den 23 mars 2009 mellan CNDP och Demokratiska republiken Kongo som ledde till att CNDP integrerades i FARDC. | |
| | | | | Enligt IPIS rapport från november 2012 har M23 på ett aktivt sätt deltagit i militära insatser för att ta kontroll över territoriet i östra Demokratiska republiken Kongo. M23 och FARDC kämpade för kontrollen över flera städer och byar i östra Demokratiska republiken Kongo den 24 och 25 juli 2012. M23 angrep FARDC i Rumangabo den 26 juli 2012. M23 fördrev FARDC från Kibumba den 17 november 2012. M23 tog kontroll över Goma den 20 november 2012.
  Enligt expertgruppens rapport från november 2012 hävdar flera f.d. M23-kombattanter att M23-ledare på ett summariskt sätt avrättat dussintals barn som försökt fly efter att ha rekryterats som barnsoldater av M23. | |
| | | | | Enligt en rapport av den 11 september 2012 från Human Rights Watch (HRW) berättade en 18-årig rwandier som hade rymt efter att ha blivit tvångsrekryterad i Rwanda för HRW att han bevittnat avrättningen av en 16-årig pojke från hans M23-styrka som hade försökt fly i juni. Pojken togs tillfånga och slogs ihjäl av M23-soldater medan andra rekryter såg på. Ett befäl inom M23 som gett order om att döda denne påstås ha sagt till de andra rekryterna ”[h]an ville överge oss” som en förklaring till varför pojken hade dödats. I rapporten anges också att vittnen påstått att minst 33 nya rekryter och andra M23-soldater hade blivit föremål för summariska avrättningar när de försökt fly. Vissa hölls bundna och sköts framför andra rekryter som ett exempel på bestraffning de kunde få. En ung rekryt berättade för HRW: ”[N]är vi var med i M23 sade de att [vi kunde välja mellan] att stanna med dem eller dö. Många har försökt fly. Vissa hittades, vilket innebar att de omedelbart dödades.” | |

Namn

Alias

Födelsedatum och födelseort

Personuppgifter

Skäl

Datum för upptagande på förteckningen

BADEGE, Eric

1971

Enligt en slutlig rapport av den 15 november 2012 från expertgruppen för Demokratiska republiken Kongo har överstelöjtnant Eric Badege blivit en samlingsfigur för M23 i Masisi och tillsammans med en annan militär ledare agerat befäl vid gemensamma insatser. Dessutom har M23 genom en rad samordnade attacker, som utfördes under augusti [2012] av överstelöjtnant Badege, kunnat destabilisera en betydande del av Masisi-territoriet. Enligt tidigare kombattanter agerade överstelöjtnant Badege under överste Makengas befäl när han iscensatte attackerna.

31.12.2012

I sin egenskap av militärbefäl för M23 har Badege gjort sig skyldig till sådana allvarliga överträdelser som att använda barn eller kvinnor som måltavlor i situationer av väpnad konflikt. Enligt expertgruppens rapport från november 2012 har det ägt rum flera allvarliga incidenter med urskillningslöst dödande av civila, inklusive kvinnor och barn. Sedan maj 2012 har Raia Mutomboki under M23:s befäl dödat hundratals civila i en rad samordnade attacker. I augusti utförde Badege gemensamma attacker som innefattade urskillningslöst dödande av civila. I novemberrapporten från expertgruppen anges att dessa attacker hade iscensatts gemensamt av Badege och överste Makoma Semivumbi Jacques. Enligt expertgruppens rapport hade lokala ledare från Masisi uppgett att Badege agerat befäl för dessa Raia Mutomboki-attacker på fältet.

Enligt en artikel av den 28 juli 2012 i Radio Okapi hade förvaltaren av Masisi lördagen den 28 juli förklarat att befälhavaren för den andra bataljonen i 410:e regementet vid FARDC-basen Nabiondo hoppat av ca 30 kilometer nordväst om Goma i Nordkivu. Enligt den förstnämnde satte överste Eric Badege och fler än 100 soldater på fredagen kurs mot Rubaya, 80 kilometer norr om Nabiondo. Informationen har bekräftats av flera källor.

Enligt en BBC-artikel av den 23 november 2012 bildades M23 när tidigare medlemmar av CNDP som hade integrerats i FARDC började protestera mot de dåliga villkoren och lönerna och mot det bristfälliga genomförandet av fredsöverenskommelsen av den 23 mars 2009 mellan CNDP och Demokratiska republiken Kongo som ledde till att CNDP integrerades i FARDC.

Enligt en IPIS-rapport från november 2012 har M23 deltagit i aktiva militära operationer för att ta kontroll över territoriet i östra Demokratiska republiken Kongo. Den 24 och 25 juli 2012 utkämpade M23 och FARDC strider för kontrollen över flera städer och byar i östra Demokratiska republiken Kongo. M23 angrep FARDC i Rumangabo den 26 juli 2012. M23 fördrev FARDC från Kibumba den 17 november 2012. Den 20 november 2012 tog M23 kontroll över Goma.

Enligt expertgruppens rapport från november 2012 hävdar flera f.d. M23-kombattanter att M23-ledare summariskt har avrättat dussintals barn som försökt fly efter att ha rekryterats som barnsoldater av M23.

Enligt en rapport av den 11 september 2012 från Human Rights Watch (HRW), berättade en 18-årig rwandier som hade rymt efter att ha blivit tvångsrekryterad i Rwanda för HRW att han bevittnat avrättningen av en 16-årig pojke från hans M23-styrka som hade försökt fly i juni. Pojken togs tillfånga och slogs ihjäl av M23-soldater medan andra rekryter såg på. Ett befäl inom M23 som gett order om att döda pojken påstås sedan ha sagt till de andra rekryterna: ”[h]an ville överge oss,” som en förklaring till varför pojken hade dödats. I rapporten anges också att vittnen påstått att minst 33 nya rekryter och andra M23-soldater hade blivit föremålför summariska avrättningar när de försökt fly. Vissa bands och sköts inför andra rekryter som ett exempel på bestraffning som dessa kunde få. En ung rekryt berättade för HRW: ”[n]är vi var med M23 sade de att [vi kunde välja mellan] att stanna med dem eller dö. Många har försökt fly. Vissa hittades, vilket innebar att de omedelbart dödades.”

RUNIGA, Jean-Marie Lugerero

Cirka 1960

Enligt ett dokument av den 9 juli 2012, undertecknat av M23-ledaren Sultani Makenga, utsågs Runiga till samordnare för M23:s politiska gren. Enligt dokumentet var utnämningen av Runiga motiverat av behovet att synliggöra M23:s sak.

Enligt uppgifter på gruppens hemsida har Runiga utnämnts till ”president” för M23. Hans ledande roll bekräftas av expertgruppens rapport från november 2012, i vilken det hänvisas till Runiga som ”ledaren för M23”.

31.12.2012

Enligt en artikel i Associated Press av den 13 december 2012 förevisade Runiga Associated Press en förteckning över krav som enligt honom kommer att läggas fram för den kongolesiska regeringen. Bland dessa återfinns kravet på Kabilas avgång och upplösningen av nationalförsamlingen. Runiga sa att M23 skulle kunna återta Goma om möjlighet gavs. ”Och i det här läget kommer vi inte att dra oss tillbaka” berättade Runiga för Associated Press. Han uppgav också att M23:s politiska gren som ett förhandskrav för förhandlingar ska återta kontrollen över Goma. ”Jag tror att våra medlemmar som befinner sig i Kampala företräder oss. När tiden är mogen kommer jag också att vara där. Jag väntar på att saker och ting organiseras, och när Kabila kommer att vara där åker jag också dit”, sade Runiga.

Enligt en artikel i Le Figaro av den 26 november 2012 träffade Runiga Demokratiska republiken Kongos president Kabila den 24 november 2012 för att påbörja diskussionerna. I ett annat sammanhang, i en intervju med Le Figaro, uppgav Runiga: ”M23 består huvudsakligen av tidigare militärer i FARDC som hoppat av i protest mot att överenskommelserna av den 23 mars 2009 inte respekterats.” Han tillade: ”M23:s soldater är armédesertörer som hoppat av med vapnen i hand. Nyligen tog vi tillbaka en mängd utrustning från en militärbas i Bunagana. Tack vare detta kan vi i dagsläget ta tillbaks territorium varje dag och slå tillbaka mot angreppen från FARDC ... Vår revolution är kongolesisk. Den leds av kongoleser och den är till för det kongolesiska folket.”

Enligt en artikel i Reuters av den 22 november 2012 uppgav Runiga att M23 hade kapacitet att behålla Goma sedan M23:s styrkor fått stöd av kongolesiska soldater från FARDC som gjort uppror: ”Dels har vi en armé som är disciplinerad, dels har vi FARDC-soldater som gått över till vår sida. De är våra bröder. De kommer att omskolas och användas på nytt. Sen kommer vi att arbeta med dem.”

Enligt en artikel som publicerades i The Guardian den 27 november 2012 hade Runiga uppgett att M23 skulle vägra lyda en uppmaning från regionala ledare vid den internationella konferensen om området kring de afrikanska stora sjöarna att lämna Goma för att bana vägen för fredssamtal. Runiga anförde i stället att M23:s tillbakadragande från Goma kommer att bli ett resultat av förhandlingarna och inte ett förhandsvillkor för dessa.

Enligt en slutlig rapport av den 15 november 2012 från expertgruppen ledde Runiga en delegation som reste till Kampala, Uganda den 29 juli 2012 och slutförde M23-rörelsens 21-punktsdagordning inför de förväntade förhandlingarna vid den internationella konferensen om området kring de afrikanska stora sjöarna.

Enligt en BBC-artikel av den 23 november 2012 skapades M23 när tidigare medlemmar av CNDP som hade integrerats i FARDC började protestera mot de dåliga villkoren och lönerna och mot det bristfälliga genomförandet av fredsöverenskommelsen av den 23 mars 2009 mellan CNDP och Demokratiska republiken Kongo som ledde till att CNDP integrerades i FARDC.

Enligt IPIS rapport från november 2012 har M23 på ett aktivt sätt deltagit i militära insatser för att ta kontroll över territoriet i östra Demokratiska republiken Kongo. M23 och FARDC kämpade för kontrollen över flera städer och byar i östra Demokratiska republiken Kongo den 24 och 25 juli 2012. M23 angrep FARDC i Rumangabo den 26 juli 2012. M23 fördrev FARDC från Kibumba den 17 november 2012. M23 tog kontroll över Goma den 20 november 2012.

Enligt expertgruppens rapport från november 2012 hävdar flera f.d. M23-kombattanter att M23-ledare på ett summariskt sätt avrättat dussintals barn som försökt fly efter att ha rekryterats som barnsoldater av M23.

Enligt en rapport av den 11 september 2012 från Human Rights Watch (HRW) berättade en 18-årig rwandier som hade rymt efter att ha blivit tvångsrekryterad i Rwanda för HRW att han bevittnat avrättningen av en 16-årig pojke från hans M23-styrka som hade försökt fly i juni. Pojken togs tillfånga och slogs ihjäl av M23-soldater medan andra rekryter såg på. Ett befäl inom M23 som gett order om att döda denne påstås ha sagt till de andra rekryterna ”[h]an ville överge oss” som en förklaring till varför pojken hade dödats. I rapporten anges också att vittnen påstått att minst 33 nya rekryter och andra M23-soldater hade blivit föremål för summariska avrättningar när de försökt fly. Vissa hölls bundna och sköts framför andra rekryter som ett exempel på bestraffning de kunde få. En ung rekryt berättade för HRW: ”[N]är vi var med i M23 sade de att [vi kunde välja mellan] att stanna med dem eller dö. Många har försökt fly. Vissa hittades, vilket innebar att de omedelbart dödades.”

b)   Enheter

| Namn | Alias | Födelsedatum och födelseort | Uppgifter om enheten | Skäl | Datum för upptagande på förteckningen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forces Democratiques De Liberation Du Rwanda (FDLR) | Forces Democratiques De Liberation Du Rwanda
  FDLR
  Force Combattante Abacunguzi
  FOCA
  Combatant Force for the Liberation of Rwanda | | Fdlr@fmx.de
  fldrrse@yahoo.fr
  fdlr@gmx.net
  Plats: Nordkivu och Sydkivu, Demokratiska Republiken Kongo | Forces Democratiques De Liberation Du Rwanda (FDLR; Demokratiska styrkorna för Rwandas befrielse) är en av de största utländska väpnade grupperna som opererar inom Demokratiska republiken Kongos territorium. Gruppen bildades 2000 och har som anges nedan gjort sig skyldig till allvarliga brott mot internationell rätt riktade mot kvinnor och barn i väpnade konfliktsituationer i Demokratiska republiken Kongo, inbegripet dödande, lemlästande, sexuellt våld och tvångsförflyttning.
  Enligt en rapport från Amnesty International från 2010 om mänskliga rättigheter i Demokratiska republiken Kongo var FDLR ansvarigt för 96 civila dödsfall i Busurguni, i territoriet Walikale. Vissa av offren brändes levande i sina hem. | 31.12.2012 |
| | | | | Enligt en rapport från Amnesty International från 2010 om mänskliga rättigheter i Demokratiska republiken Kongo rapporterade i juni 2010 en vårdinrättning i icke-statliga organisationers regi omkring 60 fall per månad där flickor och kvinnor våldtagits i territoriet södra Lubero, Nordkivu, av väpnade grupper inklusive FDLR.
  Enligt en rapport från Human Rights Watch från den 20 december 2010 finns det dokumenterade bevis på hur FDLR aktivt bedriver barnrekrytering. Human Rights Watch har identifierat minst 83 kongolesiska barn under 18 år, vissa så unga som 14 år, som tvångsrekryterats av FDLR. | |
| | | | | I januari 2012 rapporterade Human Rights Watch att FLDR-soldater gått till angrepp mot flera byar i Masisi-territoriet och då dödat 6 civila, våldtagit 2 kvinnor och fört bort minst 48 personer som man inte vet var de befinner sig. Enligt en rapport från Human Rights Watch från juni 2012 angrep FDLR-soldater i maj 2012 civila i Kamananga och Lumenje i provinsen Sydkivu samt i Chambucha, Walikale-territoriet och byarna i området Ufumandu i Masisi-territoriet i provinsen Nordkivu. Under dessa angrepp högg FDLR-soldater med machetes och knivar ihjäl dussintals civila, däribland många barn. | |
| | | | | Enligt expertgruppens rapport från juni 2012 angrep FDLR flera byar i Sydkivu mellan den 31 december 2011 och den 4 januari 2012. I en FN-utredning bekräftas att minst 33 personer, varav 9 barn och 6 kvinnor, hade dödats antingen genom att de bränts levande, halshuggits eller skjutits under angreppet. Dessutom hade en kvinna och en flicka våldtagits. Av expertgruppens rapport från juni 2012 framgår också att en FN-utredning bekräftat att FDLR massakrerat minst 14 civila, varav 5 kvinnor och 5 barn, i Sydkivu i maj 2012. Enligt expertgruppens rapport från november 2012 dokumenterade FN minst 106 incidenter med sexuellt våld som begåtts av FDLR mellan december 2011 och september 2012. I expertgruppens rapport från november 2012 noteras att FDLR enligt en FN-utredning våldtagit sju kvinnor, däribland en minderårig, natten till den 10 mars 2012 i Kalinganya i Kabare-området. FDLR angrep byn på nytt den 10 april 2012 och våldtog tre av kvinnorna för andra gången. I expertgruppens rapport från november 2012 nämns också 11 fall av dödande utfört av FDLR i Bushibwambombo i Kalehe den 6 april 2012 och FDLR-inblandning i 19 ytterligare fall av dödande i Masisi-territoriet, däribland fem minderåriga barn och sex kvinnor, i maj. | |
| M23 | | | | Mouvement du 23 mars (M23) är en i Demokratiska republiken Kongo verksam väpnad grupp som inom landets territorium har tagit emot vapen och dithörande materiel, bl.a. rådgivning, utbildning och bistånd som rör militär verksamhet. Enligt flera vittnesmål från ögonvittnen får M23 allmän försvarsmateriel från den rwandiska militären (RDF) i form av vapen och ammunition, utöver materiellt stöd till stridshandlingar. | 31.12.2012 |
| | | | | M23 har medverkat till och gjort sig skyldig till allvarliga brott mot internationell rätt riktade mot kvinnor och barn i väpnade konfliktsituationer i Demokratiska republiken Kongo, inbegripet dödande, lemlästande, sexuellt våld, bortförande och tvångsförflyttning. Enligt många rapporter, utredningar och vittnesmål från ögonvittnen har M23 gjort sig skyldig till massakrer på civila och till våldtäkter mot kvinnor och barn i olika regioner i Demokratiska republiken Kongo. Enligt flera uppgifter har M23-medlemmar begått 46 våldtäkter mot kvinnor och flickor, varav den yngsta var 8 år gammal. Utöver uppgifterna om sexuellt våld har M23 även genomfört omfattande tvångsvärvningar av barn till grupperingen. M23 uppskattas sedan juli 2012 ha tvångsvärvat 146 ynglingar och pojkar bara i Rutshuru-området i östra delen av Demokratiska republiken Kongo. Vissa av offren har inte varit äldre än 15 år. | |
| | | | | De illdåd mot civilbefolkningen i Demokratiska republiken Kongo som M23 gjort sig skyldig till har, liksom M23:s tvångsvärvningar och mottagande av vapen och militärt bistånd, starkt bidragit till instabilitet och motsättningar i regionen och i vissa fall utgjort ett brott mot internationell rätt. | |

Namn

Alias

Födelsedatum och födelseort

Uppgifter om enheten

Skäl

Datum för upptagande på förteckningen

Forces Democratiques De Liberation Du Rwanda (FDLR)

Forces Democratiques De Liberation Du Rwanda

FDLR

Force Combattante Abacunguzi

FOCA

Combatant Force for the Liberation of Rwanda

Fdlr@fmx.de

fldrrse@yahoo.fr

fdlr@gmx.net

Plats: Nordkivu och Sydkivu, Demokratiska Republiken Kongo

Forces Democratiques De Liberation Du Rwanda (FDLR; Demokratiska styrkorna för Rwandas befrielse) är en av de största utländska väpnade grupperna som opererar inom Demokratiska republiken Kongos territorium. Gruppen bildades 2000 och har som anges nedan gjort sig skyldig till allvarliga brott mot internationell rätt riktade mot kvinnor och barn i väpnade konfliktsituationer i Demokratiska republiken Kongo, inbegripet dödande, lemlästande, sexuellt våld och tvångsförflyttning.

Enligt en rapport från Amnesty International från 2010 om mänskliga rättigheter i Demokratiska republiken Kongo var FDLR ansvarigt för 96 civila dödsfall i Busurguni, i territoriet Walikale. Vissa av offren brändes levande i sina hem.

31.12.2012

Enligt en rapport från Amnesty International från 2010 om mänskliga rättigheter i Demokratiska republiken Kongo rapporterade i juni 2010 en vårdinrättning i icke-statliga organisationers regi omkring 60 fall per månad där flickor och kvinnor våldtagits i territoriet södra Lubero, Nordkivu, av väpnade grupper inklusive FDLR.

Enligt en rapport från Human Rights Watch från den 20 december 2010 finns det dokumenterade bevis på hur FDLR aktivt bedriver barnrekrytering. Human Rights Watch har identifierat minst 83 kongolesiska barn under 18 år, vissa så unga som 14 år, som tvångsrekryterats av FDLR.

I januari 2012 rapporterade Human Rights Watch att FLDR-soldater gått till angrepp mot flera byar i Masisi-territoriet och då dödat 6 civila, våldtagit 2 kvinnor och fört bort minst 48 personer som man inte vet var de befinner sig. Enligt en rapport från Human Rights Watch från juni 2012 angrep FDLR-soldater i maj 2012 civila i Kamananga och Lumenje i provinsen Sydkivu samt i Chambucha, Walikale-territoriet och byarna i området Ufumandu i Masisi-territoriet i provinsen Nordkivu. Under dessa angrepp högg FDLR-soldater med machetes och knivar ihjäl dussintals civila, däribland många barn.

Enligt expertgruppens rapport från juni 2012 angrep FDLR flera byar i Sydkivu mellan den 31 december 2011 och den 4 januari 2012. I en FN-utredning bekräftas att minst 33 personer, varav 9 barn och 6 kvinnor, hade dödats antingen genom att de bränts levande, halshuggits eller skjutits under angreppet. Dessutom hade en kvinna och en flicka våldtagits. Av expertgruppens rapport från juni 2012 framgår också att en FN-utredning bekräftat att FDLR massakrerat minst 14 civila, varav 5 kvinnor och 5 barn, i Sydkivu i maj 2012. Enligt expertgruppens rapport från november 2012 dokumenterade FN minst 106 incidenter med sexuellt våld som begåtts av FDLR mellan december 2011 och september 2012. I expertgruppens rapport från november 2012 noteras att FDLR enligt en FN-utredning våldtagit sju kvinnor, däribland en minderårig, natten till den 10 mars 2012 i Kalinganya i Kabare-området. FDLR angrep byn på nytt den 10 april 2012 och våldtog tre av kvinnorna för andra gången. I expertgruppens rapport från november 2012 nämns också 11 fall av dödande utfört av FDLR i Bushibwambombo i Kalehe den 6 april 2012 och FDLR-inblandning i 19 ytterligare fall av dödande i Masisi-territoriet, däribland fem minderåriga barn och sex kvinnor, i maj.

M23

Mouvement du 23 mars (M23) är en i Demokratiska republiken Kongo verksam väpnad grupp som inom landets territorium har tagit emot vapen och dithörande materiel, bl.a. rådgivning, utbildning och bistånd som rör militär verksamhet. Enligt flera vittnesmål från ögonvittnen får M23 allmän försvarsmateriel från den rwandiska militären (RDF) i form av vapen och ammunition, utöver materiellt stöd till stridshandlingar.

31.12.2012

M23 har medverkat till och gjort sig skyldig till allvarliga brott mot internationell rätt riktade mot kvinnor och barn i väpnade konfliktsituationer i Demokratiska republiken Kongo, inbegripet dödande, lemlästande, sexuellt våld, bortförande och tvångsförflyttning. Enligt många rapporter, utredningar och vittnesmål från ögonvittnen har M23 gjort sig skyldig till massakrer på civila och till våldtäkter mot kvinnor och barn i olika regioner i Demokratiska republiken Kongo. Enligt flera uppgifter har M23-medlemmar begått 46 våldtäkter mot kvinnor och flickor, varav den yngsta var 8 år gammal. Utöver uppgifterna om sexuellt våld har M23 även genomfört omfattande tvångsvärvningar av barn till grupperingen. M23 uppskattas sedan juli 2012 ha tvångsvärvat 146 ynglingar och pojkar bara i Rutshuru-området i östra delen av Demokratiska republiken Kongo. Vissa av offren har inte varit äldre än 15 år.

De illdåd mot civilbefolkningen i Demokratiska republiken Kongo som M23 gjort sig skyldig till har, liksom M23:s tvångsvärvningar och mottagande av vapen och militärt bistånd, starkt bidragit till instabilitet och motsättningar i regionen och i vissa fall utgjort ett brott mot internationell rätt.

---

Rättelser

| 23.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 20/70 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 20/70

---

Rättelse till rådets direktiv 2008/90/EG av den 29 september 2008 om saluföring av fruktplantsförökningsmaterial och fruktplantor avsedda för fruktproduktion (omarbetad version)

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 267 av den 8 oktober 2008
  )

På sidan 14, artikel 7.4, första stycket, sista meningen, ska det

i stället för:

”, förutsatt att de har en officiell beskrivning.”

vara:

”, förutsatt att de har en officiellt erkänd beskrivning.”

---