# Europeiska unionens L 314/2012

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2012.314.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 314 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 55 årgången14 november 2012 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2012.314.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 314

Svensk utgåva

Lagstiftning

55 årgången14 november 2012

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1061/2012 av den 7 november 2012 om förbud mot fiske efter fjällbrosmar i EU-vatten och internationella vatten i VIII och IX med fartyg som för spansk flagg | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1062/2012 av den 7 november 2012 om förbud mot fiske efter beryxar i EU-vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV med fartyg som för spansk flagg | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1063/2012 av den 13 november 2012 om ändring av förordning (EU) nr 142/2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådet förordning (EG) nr 1069/2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om genomförande av rådets direktiv 97/78/EG vad gäller vissa prover och produkter som enligt det direktivet är undantagna från veterinärkontroller vid gränsen (
  1
  ) | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1064/2012 av den 13 november 2012 om ändring av bilaga X till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 vad gäller förteckningen över snabbtest (
  1
  ) | 13 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1065/2012 av den 13 november 2012 om godkännande av preparat av Lactobacillus plantarum (DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 och ATCC 55944) som fodertillsatser för alla djurarter (
  1
  ) | 15 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1066/2012 av den 13 november 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 23 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut 2012/698/Gusp av den 13 november 2012 om inrättandet av ett lager för civila krishanteringsuppdrag | 25 |
| | * | Rådets beslut 2012/699/Gusp av den 13 november 2012 om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen | 27 |
| | * | Rådets beslut 2012/700/Gusp av den 13 november 2012 inom ramen för den europeiska säkerhetsstrategin till stöd för genomförandet av Cartagena-handlingsplanen 2010–2014, som antogs i Cartagena av konventionsstaterna till 1997 års konvention om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring | 40 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1061/2012 av den 7 november 2012 om förbud mot fiske efter fjällbrosmar i EU-vatten och internationella vatten i VIII och IX med fartyg som för spansk flagg

1

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1062/2012 av den 7 november 2012 om förbud mot fiske efter beryxar i EU-vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV med fartyg som för spansk flagg

3

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1063/2012 av den 13 november 2012 om ändring av förordning (EU) nr 142/2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådet förordning (EG) nr 1069/2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om genomförande av rådets direktiv 97/78/EG vad gäller vissa prover och produkter som enligt det direktivet är undantagna från veterinärkontroller vid gränsen (
  1
  )

1

5

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1064/2012 av den 13 november 2012 om ändring av bilaga X till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 vad gäller förteckningen över snabbtest (
  1
  )

1

13

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1065/2012 av den 13 november 2012 om godkännande av preparat av Lactobacillus plantarum (DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 och ATCC 55944) som fodertillsatser för alla djurarter (
  1
  )

Lactobacillus plantarum

1

15

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1066/2012 av den 13 november 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

23

BESLUT

*

Rådets beslut 2012/698/Gusp av den 13 november 2012 om inrättandet av ett lager för civila krishanteringsuppdrag

25

*

Rådets beslut 2012/699/Gusp av den 13 november 2012 om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

27

*

Rådets beslut 2012/700/Gusp av den 13 november 2012 inom ramen för den europeiska säkerhetsstrategin till stöd för genomförandet av Cartagena-handlingsplanen 2010–2014, som antogs i Cartagena av konventionsstaterna till 1997 års konvention om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 14.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 314/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 314/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1061/2012

av den 7 november 2012

om förbud mot fiske efter fjällbrosmar i EU-vatten och internationella vatten i VIII och IX med fartyg som för spansk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 1225/2010 av den 13 december 2010 om fastställande av fiskemöjligheterna för EU-fartyg för fiskebestånd av vissa djuphavsarter för 2011 och 2012 (2) fastställs kvoter för 2012. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 1225/2010 av den 13 december 2010 om fastställande av fiskemöjligheterna för EU-fartyg för fiskebestånd av vissa djuphavsarter för 2011 och 2012 (2) fastställs kvoter för 2012.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2012 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2012 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2012 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att omflytta, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg och att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 november 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 336, 21.12.2010, s. 1.

2

---

BILAGA

| Nr | FS/64/DSS |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestånd | GFB/89- |
| Art | Fjällbrosmar (Phycis spp.) |
| Område | EU-vatten och internationella vatten i VIII och IX |
| Datum | 18 oktober 2012 |

Nr

FS/64/DSS

Medlemsstat

Spanien

Bestånd

GFB/89-

Art

Fjällbrosmar (Phycis spp.)

Område

EU-vatten och internationella vatten i VIII och IX

Datum

18 oktober 2012

---

| 14.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 314/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 314/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1062/2012

av den 7 november 2012

om förbud mot fiske efter beryxar i EU-vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV med fartyg som för spansk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 1225/2010 av den 13 december 2010 om fastställande av fiskemöjligheterna för EU-fartyg för fiskebestånd av vissa djuphavsarter för 2011 och 2012 (2) fastställs kvoter för 2012. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 1225/2010 av den 13 december 2010 om fastställande av fiskemöjligheterna för EU-fartyg för fiskebestånd av vissa djuphavsarter för 2011 och 2012 (2) fastställs kvoter för 2012.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2012 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2012 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2012 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att omflytta, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg och att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 november 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 336, 21.12.2010, s. 1.

2

---

BILAGA

| Nr | FS/65/DSS |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestånd | ALF/3X14- |
| Art | Beryxar (Beryx spp.) |
| Område | EU-vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV |
| Datum | 18 oktober 2012 |

Nr

FS/65/DSS

Medlemsstat

Spanien

Bestånd

ALF/3X14-

Art

Beryxar (Beryx spp.)

Område

EU-vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV

Datum

18 oktober 2012

---

| 14.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 314/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 314/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1063/2012

av den 13 november 2012

om ändring av förordning (EU) nr 142/2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådet förordning (EG) nr 1069/2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om genomförande av rådets direktiv 97/78/EG vad gäller vissa prover och produkter som enligt det direktivet är undantagna från veterinärkontroller vid gränsen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (1), särskilt artiklarna 21.6 d och 40 b, d och f, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 1069/2009 fastställs folk- och djurhälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter för att förhindra och minimera risker för människors eller djurs hälsa. Ull och hår från djur som inte visat några tecken på sjukdomar som kan överföras genom produkten i fråga till människor eller djur bör deklareras som kategori 3-material enligt artikel 10 h och n i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 1069/2009 fastställs folk- och djurhälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter för att förhindra och minimera risker för människors eller djurs hälsa. Ull och hår från djur som inte visat några tecken på sjukdomar som kan överföras genom produkten i fråga till människor eller djur bör deklareras som kategori 3-material enligt artikel 10 h och n i den förordningen.

| (2) | I kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 av den 25 februari 2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådet förordning (EG) nr 1069/2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om genomförande av rådets direktiv 97/78/EG vad gäller vissa prover och produkter som enligt det direktivet är undantagna från veterinärkontroller vid gränsen (2) föreskrivs bland annat genomförandebestämmelser för utsläppande av ull och hår på marknaden. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 av den 25 februari 2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådet förordning (EG) nr 1069/2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om genomförande av rådets direktiv 97/78/EG vad gäller vissa prover och produkter som enligt det direktivet är undantagna från veterinärkontroller vid gränsen (2) föreskrivs bland annat genomförandebestämmelser för utsläppande av ull och hår på marknaden.

| (3) | Torr obehandlad ull och torrt obehandlat hår som är säkert förslutet i en förpackning utgör ingen risk för sjukdomsspridning, förutsatt att produkterna skickas direkt till en anläggning som tillverkar framställda produkter för användning utanför foderkedjan eller till en anläggning för mellanhantering under förhållanden som förhindrar spridning av patogena agens. Medlemsstaterna bör därför ha möjlighet att bevilja undantag från anmälningsskyldigheten enligt artikel 23.1 a i förordning (EG) nr 1069/2009 för driftsansvariga som transporterar sådan obehandlad ull och sådant obehandlat hår direkt till sådana anläggningar. Artikel 20.4 i förordning (EU) nr 142/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Torr obehandlad ull och torrt obehandlat hår som är säkert förslutet i en förpackning utgör ingen risk för sjukdomsspridning, förutsatt att produkterna skickas direkt till en anläggning som tillverkar framställda produkter för användning utanför foderkedjan eller till en anläggning för mellanhantering under förhållanden som förhindrar spridning av patogena agens. Medlemsstaterna bör därför ha möjlighet att bevilja undantag från anmälningsskyldigheten enligt artikel 23.1 a i förordning (EG) nr 1069/2009 för driftsansvariga som transporterar sådan obehandlad ull och sådant obehandlat hår direkt till sådana anläggningar. Artikel 20.4 i förordning (EU) nr 142/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | I kapitel VII punkt B i bilaga XIII till förordning (EU) nr 142/2011 föreskrivs slutpunkten för ull och hår. |
| --- | --- |

(4)

I kapitel VII punkt B i bilaga XIII till förordning (EU) nr 142/2011 föreskrivs slutpunkten för ull och hår.

| (5) | I artikel 8.5.35 i OIE:s (Världsorganisationen för djurhälsa) Terrestrial Animal Health Code
   (3) föreskrivs en förteckning över förfaranden för inaktivering av mul- och klövsjukeviruset i ull och hår från idisslare för industriell användning. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 8.5.35 i OIE:s (Världsorganisationen för djurhälsa) Terrestrial Animal Health Code
   (3) föreskrivs en förteckning över förfaranden för inaktivering av mul- och klövsjukeviruset i ull och hår från idisslare för industriell användning.

| (6) | Därför bör de nuvarande behandlingarna vid utsläppande på marknaden i EU samt vid import från tredjeländer av ull och hår enligt artikel 25.2 i förordning (EU) nr 142/2011 kompletteras med internationellt vedertagna förfaranden för inaktivering av mul- och klövsjukeviruset i ull och hår från idisslare för industriell användning. |
| --- | --- |

(6)

Därför bör de nuvarande behandlingarna vid utsläppande på marknaden i EU samt vid import från tredjeländer av ull och hår enligt artikel 25.2 i förordning (EU) nr 142/2011 kompletteras med internationellt vedertagna förfaranden för inaktivering av mul- och klövsjukeviruset i ull och hår från idisslare för industriell användning.

| (7) | Medlemsstaterna har dock möjlighet att godta varje annan metod som garanterar att inga oacceptabla risker kvarstår efter behandling av ull och hår, inklusive fabrikstvättningsmetoder som skiljer sig från OIE:s standarder. |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterna har dock möjlighet att godta varje annan metod som garanterar att inga oacceptabla risker kvarstår efter behandling av ull och hår, inklusive fabrikstvättningsmetoder som skiljer sig från OIE:s standarder.

| (8) | Obehandlad ull och obehandlat hår från idisslare avsett för textilindustrin utgör ingen oacceptabel risk för djurhälsan, förutsatt att det framställs från idisslare som hålls i de länder eller regioner som förtecknas i del 1 i bilaga II till kommissionens förordning (EU) nr 206/2010 av den 12 mars 2010 om fastställande av förteckningar över tredjeländer, områden eller delar därav från vilka det är tillåtet att föra in vissa djur och färskt kött till Europeiska unionen samt kraven för veterinärintyg (4) och har godkänts för import till unionen av färskt kött av idisslare utan att vara föremål för tilläggsgarantierna A och F i den förordningen. |
| --- | --- |

(8)

Obehandlad ull och obehandlat hår från idisslare avsett för textilindustrin utgör ingen oacceptabel risk för djurhälsan, förutsatt att det framställs från idisslare som hålls i de länder eller regioner som förtecknas i del 1 i bilaga II till kommissionens förordning (EU) nr 206/2010 av den 12 mars 2010 om fastställande av förteckningar över tredjeländer, områden eller delar därav från vilka det är tillåtet att föra in vissa djur och färskt kött till Europeiska unionen samt kraven för veterinärintyg (4) och har godkänts för import till unionen av färskt kött av idisslare utan att vara föremål för tilläggsgarantierna A och F i den förordningen.

| (9) | Dessutom bör det tredjeland eller den region i ett tredjeland där ullen eller håret har sitt ursprung vara fritt från mul- och klövsjuka och, vad gäller ull och hår från får och getter, fritt från får- och getkoppor i enlighet med de grundläggande generella kriterierna i bilaga II till rådets direktiv 2004/68/EG av den 26 april 2004 om fastställande av djurhälsoregler för import till och transitering genom gemenskapen av vissa levande hov- och klövdjur, om ändring av direktiven 90/426/EEG och 92/65/EEG, samt om upphävande av direktiv 72/462/EEG (5). |
| --- | --- |

(9)

Dessutom bör det tredjeland eller den region i ett tredjeland där ullen eller håret har sitt ursprung vara fritt från mul- och klövsjuka och, vad gäller ull och hår från får och getter, fritt från får- och getkoppor i enlighet med de grundläggande generella kriterierna i bilaga II till rådets direktiv 2004/68/EG av den 26 april 2004 om fastställande av djurhälsoregler för import till och transitering genom gemenskapen av vissa levande hov- och klövdjur, om ändring av direktiven 90/426/EEG och 92/65/EEG, samt om upphävande av direktiv 72/462/EEG (5).

| (10) | För att ge driftsansvariga ett tillräckligt brett utbud av metoder och förfaranden för att minska riskerna med handel med och import av ull och hår, bör kompletterande krav föreskrivas för utsläppande på marknaden av ull och hår som importerats från tredjeländer utan begränsningar i enlighet med förordning (EU) nr 142/2011. Artikel 25.2 i förordning (EU) nr 142/2011 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

För att ge driftsansvariga ett tillräckligt brett utbud av metoder och förfaranden för att minska riskerna med handel med och import av ull och hår, bör kompletterande krav föreskrivas för utsläppande på marknaden av ull och hår som importerats från tredjeländer utan begränsningar i enlighet med förordning (EU) nr 142/2011. Artikel 25.2 i förordning (EU) nr 142/2011 bör ändras i enlighet med detta.

| (11) | Av tydlighetsskäl bör reglerna för import av obehandlad ull och obehandlat hår i rad 8 i tabell 2 i kapitel II avsnitt 1 i bilaga XIV till förordning (EU) nr 142/2011 ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Av tydlighetsskäl bör reglerna för import av obehandlad ull och obehandlat hår i rad 8 i tabell 2 i kapitel II avsnitt 1 i bilaga XIV till förordning (EU) nr 142/2011 ändras i enlighet med detta.

| (12) | Svin är känsliga för överföring av andra sjukdomar än mul- och klövsjuka, särskilt afrikansk svinpest, vilket kräver särskild behandling av ull och hår som framställts från svin. Samma villkor som för svinborst bör därför gälla för utsläppande på marknaden och import från tredjeländer av ull och hår från svin. Kapitel VII punkt A.2 i bilaga XIII till förordning (EU) nr 142/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Svin är känsliga för överföring av andra sjukdomar än mul- och klövsjuka, särskilt afrikansk svinpest, vilket kräver särskild behandling av ull och hår som framställts från svin. Samma villkor som för svinborst bör därför gälla för utsläppande på marknaden och import från tredjeländer av ull och hår från svin. Kapitel VII punkt A.2 i bilaga XIII till förordning (EU) nr 142/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (13) | Kompletterande behandlingar av ull och hår från andra djur än svin, som skickas direkt till en anläggning som tillverkar framställda produkter av ull och hår för textilindustrin, bör också kunna användas av driftsansvariga i medlemsstaterna. Kapitel VII punkt B i bilaga XIII till förordning (EU) nr 142/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Kompletterande behandlingar av ull och hår från andra djur än svin, som skickas direkt till en anläggning som tillverkar framställda produkter av ull och hår för textilindustrin, bör också kunna användas av driftsansvariga i medlemsstaterna. Kapitel VII punkt B i bilaga XIII till förordning (EU) nr 142/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (14) | Import till unionen av obehandlad ull och obehandlat hår från vissa tredjeländer eller regioner i tredjeländer bör tillåtas, förutsatt att nödvändiga krav uppfylls och att varorna åtföljs av en försäkran av importören i enlighet med förlagan i bilaga IV till den här förordningen. Försäkran är avsedd att uppvisas vid någon av de godkända gränskontrollstationer vid unionens gräns som förtecknas i bilaga I till kommissionens beslut 2009/821/EG av den 28 september 2009 om upprättande av en förteckning över godkända gränskontrollstationer, om fastställande av vissa regler för inspektioner som utförs av kommissionens veterinärexperter och om fastställande av veterinärenheter i Traces (6), där de genom undantag från artikel 4.4 i rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (7) ska genomgå de dokumentkontroller som föreskrivs i artikel 4.3 i det direktivet. |
| --- | --- |

(14)

Import till unionen av obehandlad ull och obehandlat hår från vissa tredjeländer eller regioner i tredjeländer bör tillåtas, förutsatt att nödvändiga krav uppfylls och att varorna åtföljs av en försäkran av importören i enlighet med förlagan i bilaga IV till den här förordningen. Försäkran är avsedd att uppvisas vid någon av de godkända gränskontrollstationer vid unionens gräns som förtecknas i bilaga I till kommissionens beslut 2009/821/EG av den 28 september 2009 om upprättande av en förteckning över godkända gränskontrollstationer, om fastställande av vissa regler för inspektioner som utförs av kommissionens veterinärexperter och om fastställande av veterinärenheter i Traces (6), där de genom undantag från artikel 4.4 i rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (7) ska genomgå de dokumentkontroller som föreskrivs i artikel 4.3 i det direktivet.

| (15) | Förordning (EG) nr 142/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(15)

Förordning (EG) nr 142/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) nr 142/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 20.4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Den behöriga myndigheten får undanta följande driftansvariga från anmälningsskyldigheten i artikel 23.1 a i förordning (EG) nr 1069/2009:






  a) | Driftansvariga som hanterar eller framställer sådana jakttroféer eller andra prepareringar som avses i kapitel VI i bilaga XIII till den här förordningen för personliga eller icke-kommersiella ändamål. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 20.4 ska ersättas med följande:

”4.   Den behöriga myndigheten får undanta följande driftansvariga från anmälningsskyldigheten i artikel 23.1 a i förordning (EG) nr 1069/2009:

a)

Driftansvariga som hanterar eller framställer sådana jakttroféer eller andra prepareringar som avses i kapitel VI i bilaga XIII till den här förordningen för personliga eller icke-kommersiella ändamål.

| b) | Driftansvariga som hanterar eller bortskaffar prover för forskning och diagnostik för undervisningsändamål. |
| --- | --- |

b)

Driftansvariga som hanterar eller bortskaffar prover för forskning och diagnostik för undervisningsändamål.

| c) | Driftsansvariga som transporterar torr obehandlad ull och torrt obehandlat hår som är säkert förslutet i en förpackning och som skickas direkt till en anläggning som tillverkar framställda produkter för användning utanför foderkedjan eller till en anläggning för mellanhantering under förhållanden som förhindrar spridning av patogena agens.” |
| --- | --- |

c)

Driftsansvariga som transporterar torr obehandlad ull och torrt obehandlat hår som är säkert förslutet i en förpackning och som skickas direkt till en anläggning som tillverkar framställda produkter för användning utanför foderkedjan eller till en anläggning för mellanhantering under förhållanden som förhindrar spridning av patogena agens.”

| 2. | Artikel 25.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Import till och transiterering genom unionen av följande ska inte omfattas av några djurhälsovillkor:






  a) | Ull och hår som har fabriktvättats eller som har behandlats med en annan metod som säkerställer att inga oacceptabla risker kvarstår. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 25.2 ska ersättas med följande:

”2.   Import till och transiterering genom unionen av följande ska inte omfattas av några djurhälsovillkor:

a)

Ull och hår som har fabriktvättats eller som har behandlats med en annan metod som säkerställer att inga oacceptabla risker kvarstår.

| b) | Päls som har torkats vid en omgivningstemperatur på 18 °C i minst två dagar vid en luftfuktighet på 55 %. |
| --- | --- |

b)

Päls som har torkats vid en omgivningstemperatur på 18 °C i minst två dagar vid en luftfuktighet på 55 %.

| c) | Ull och hår från andra djur än svin, som har fabrikstvättats genom nedsänkning av ullen eller håret i en serie av bad med vatten, tvål och natriumhydroxid eller kaliumhydroxid. |
| --- | --- |

c)

Ull och hår från andra djur än svin, som har fabrikstvättats genom nedsänkning av ullen eller håret i en serie av bad med vatten, tvål och natriumhydroxid eller kaliumhydroxid.

| d) | Ull och hår från andra djur än svin, som skickas direkt till en anläggning som tillverkar framställda produkter av ull och hår för textilindustrin och som har behandlats med minst en av följande metoder:






  — | kemisk hårborttagning med släckt kalk eller natriumsulfid, |
| --- | --- | --- |

d)

Ull och hår från andra djur än svin, som skickas direkt till en anläggning som tillverkar framställda produkter av ull och hår för textilindustrin och som har behandlats med minst en av följande metoder:

—

kemisk hårborttagning med släckt kalk eller natriumsulfid,

| — | rökning med formaldehyd i en hermetiskt försluten kammare i minst 24 timmar, |
| --- | --- |

—

rökning med formaldehyd i en hermetiskt försluten kammare i minst 24 timmar,

| — | industriell rengöring genom nedsänkning av ullen eller håret i ett vattenlösligt rengöringsmedel som håller 60–70 °C, |
| --- | --- |

—

industriell rengöring genom nedsänkning av ullen eller håret i ett vattenlösligt rengöringsmedel som håller 60–70 °C,

| — | lagring, där frakttiden får inräknas, vid 37 °C i 8 dagar, 18 °C i 28 dagar eller 4 °C i 120 dagar. |
| --- | --- |

—

lagring, där frakttiden får inräknas, vid 37 °C i 8 dagar, 18 °C i 28 dagar eller 4 °C i 120 dagar.

| e) | Torr ull och torrt hår från andra djur än svin, säkert förslutet i en förpackning, avsett att skickas direkt till en anläggning som tillverkar framställda produkter av ull eller hår för textilindustrin och uppfyller samtliga följande krav:






  i) | Det framställdes minst 21 dagar före införsel till unionen och förvarades i ett tredjeland eller en region i ett tredjeland som






  — | förtecknas i del 1 i bilaga II till förordning (EU) nr 206/2010 och har godkänts för import till unionen av färskt kött av idisslare och inte är föremål för tilläggsgarantierna A och F enligt den förordningen, |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Torr ull och torrt hår från andra djur än svin, säkert förslutet i en förpackning, avsett att skickas direkt till en anläggning som tillverkar framställda produkter av ull eller hår för textilindustrin och uppfyller samtliga följande krav:

i)

Det framställdes minst 21 dagar före införsel till unionen och förvarades i ett tredjeland eller en region i ett tredjeland som

—

förtecknas i del 1 i bilaga II till förordning (EU) nr 206/2010 och har godkänts för import till unionen av färskt kött av idisslare och inte är föremål för tilläggsgarantierna A och F enligt den förordningen,

| — | är fritt från mul- och klövsjuka och, vad gäller ull och hår av får och getter, fritt från får- och getkoppor i enlighet med de grundläggande allmänna kriterierna i bilaga II till direktiv 2004/68/EG. |
| --- | --- |

—

är fritt från mul- och klövsjuka och, vad gäller ull och hår av får och getter, fritt från får- och getkoppor i enlighet med de grundläggande allmänna kriterierna i bilaga II till direktiv 2004/68/EG.

| ii) | Det åtföljs av en försäkran av importören i enlighet med kapitel 21 i bilaga XV. |
| --- | --- |

ii)

Det åtföljs av en försäkran av importören i enlighet med kapitel 21 i bilaga XV.

| iii) | Det uppvisades av en driftsansvarig vid en av de godkända gränskontrollstationer vid unionens gräns som förtecknas i bilaga I till beslut 2009/821/EG och godkändes vid dokumentkontrollen enligt artikel 4.3 i direktiv 97/78/EG.” |
| --- | --- |

iii)

Det uppvisades av en driftsansvarig vid en av de godkända gränskontrollstationer vid unionens gräns som förtecknas i bilaga I till beslut 2009/821/EG och godkändes vid dokumentkontrollen enligt artikel 4.3 i direktiv 97/78/EG.”

| 3. | Punkterna 31 och 32 i bilaga I ska ersättas med texten i bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

3.

Punkterna 31 och 32 i bilaga I ska ersättas med texten i bilaga I till den här förordningen.

| 4. | Punkterna A.2 och B i kapitel VII i bilaga XIII ska ändras i enlighet med texten i bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

4.

Punkterna A.2 och B i kapitel VII i bilaga XIII ska ändras i enlighet med texten i bilaga II till den här förordningen.

| 5. | Rad 8 i tabell 2 i kapitel II avsnitt 1 i bilaga XIV ska ersättas med texten i bilaga III till den här förordningen. |
| --- | --- |

5.

Rad 8 i tabell 2 i kapitel II avsnitt 1 i bilaga XIV ska ersättas med texten i bilaga III till den här förordningen.

| 6. | Texten i bilaga IV till den här förordningen ska läggas till som bilaga XV. |
| --- | --- |

6.

Texten i bilaga IV till den här förordningen ska läggas till som bilaga XV.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 november 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 300, 14.11.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 54, 26.2.2011, s. 1.

2

(3)  http://www.oie.int/index.php?id=169&L=0&htmfile=chapitre_1.8.5.htm

3

(4)  EUT L 73, 20.3.2010, s. 1.

4

(5)  EUT L 226, 25.6.2004, s. 128.

5

(6)  EUT L 296, 12.11.2009, s. 1.

6

(7)  EGT L 24, 30.1.1998, s. 9.

7

---

BILAGA I

Punkterna 31 och 32 i bilaga I till förordning (EU) nr 142/2011 ska ersättas med följande:

”31.   obehandlad ull: annan ull än ull som har

| i) | Kemisk hårborttagning med släckt kalk eller natriumsulfid. |
| --- | --- |

i)

Kemisk hårborttagning med släckt kalk eller natriumsulfid.

| ii) | Rökning med formaldehyd i en hermetiskt försluten kammare i minst 24 timmar. |
| --- | --- |

ii)

Rökning med formaldehyd i en hermetiskt försluten kammare i minst 24 timmar.

| iii) | Industriell rengöring genom nedsänkning av ullen i ett vattenlösligt rengöringsmedel som håller 60–70 °C. |
| --- | --- |

iii)

Industriell rengöring genom nedsänkning av ullen i ett vattenlösligt rengöringsmedel som håller 60–70 °C.

| iv) | Lagring, där frakttiden får inräknas, vid 37 °C i 8 dagar, 18 °C i 28 dagar eller 4 °C i 120 dagar. |
| --- | --- |

iv)

Lagring, där frakttiden får inräknas, vid 37 °C i 8 dagar, 18 °C i 28 dagar eller 4 °C i 120 dagar.

32.   obehandlat hår: annat hår än hår som har

| i) | Kemisk hårborttagning med släckt kalk eller natriumsulfid. |
| --- | --- |

i)

Kemisk hårborttagning med släckt kalk eller natriumsulfid.

| ii) | Rökning med formaldehyd i en hermetiskt försluten kammare i minst 24 timmar. |
| --- | --- |

ii)

Rökning med formaldehyd i en hermetiskt försluten kammare i minst 24 timmar.

| iii) | Industriell rengöring genom nedsänkning av håret i ett vattenlösligt rengöringsmedel som håller 60–70 °C. |
| --- | --- |

iii)

Industriell rengöring genom nedsänkning av håret i ett vattenlösligt rengöringsmedel som håller 60–70 °C.

| iv) | Lagring, där frakttiden får inräknas, vid 37 °C i 8 dagar, 18 °C i 28 dagar eller 4 °C i 120 dagar.” |
| --- | --- |

iv)

Lagring, där frakttiden får inräknas, vid 37 °C i 8 dagar, 18 °C i 28 dagar eller 4 °C i 120 dagar.”

---

BILAGA II

Kapitel VII i bilaga XIII till förordning (EU) nr 142/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I punkt A.2 ska inledningsfrasen ersättas med följande:






  ”2. | Det är inte tillåtet att förflytta svinborst och ull och hår från svin från regioner där afrikansk svinpest är endemisk, utom om det gäller svinborst och ull och hår från svin som har” |
| --- | --- | --- |

1.

I punkt A.2 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”2.

Det är inte tillåtet att förflytta svinborst och ull och hår från svin från regioner där afrikansk svinpest är endemisk, utom om det gäller svinborst och ull och hår från svin som har”

| 2. | I punkt B ska följande stycke läggas till:
  ”Ull och hår som har framställts från andra djur än svin får släppas ut på marknaden utan begränsningar enligt denna förordning, förutsatt att






  a) | ullen eller håret har fabrikstvättats genom nedsänkning av ullen eller håret i en serie av bad med vatten, tvål och natriumhydroxid eller kaliumhydroxid, eller |
| --- | --- | --- |

2.

I punkt B ska följande stycke läggas till:

”Ull och hår som har framställts från andra djur än svin får släppas ut på marknaden utan begränsningar enligt denna förordning, förutsatt att

a)

ullen eller håret har fabrikstvättats genom nedsänkning av ullen eller håret i en serie av bad med vatten, tvål och natriumhydroxid eller kaliumhydroxid, eller

| b) | ullen eller håret skickas direkt till en anläggning som tillverkar framställda produkter av ull eller hår för textilindustrin, och ullen eller håret har behandlats med minst en av följande metoder:






  i) | Kemisk hårborttagning med släckt kalk eller natriumsulfid. |
| --- | --- | --- |

b)

ullen eller håret skickas direkt till en anläggning som tillverkar framställda produkter av ull eller hår för textilindustrin, och ullen eller håret har behandlats med minst en av följande metoder:

i)

Kemisk hårborttagning med släckt kalk eller natriumsulfid.

| ii) | Rökning med formaldehyd i en hermetiskt försluten kammare i minst 24 timmar. |
| --- | --- |

ii)

Rökning med formaldehyd i en hermetiskt försluten kammare i minst 24 timmar.

| iii) | Industriell rengöring genom nedsänkning av ullen eller håret i ett vattenlösligt rengöringsmedel som håller 60–70 °C. |
| --- | --- |

iii)

Industriell rengöring genom nedsänkning av ullen eller håret i ett vattenlösligt rengöringsmedel som håller 60–70 °C.

| iv) | Lagring, där frakttiden får inräknas, vid 37 °C i 8 dagar, 18 °C i 28 dagar eller 4 °C i 120 dagar.” |
| --- | --- |

iv)

Lagring, där frakttiden får inräknas, vid 37 °C i 8 dagar, 18 °C i 28 dagar eller 4 °C i 120 dagar.”

---

BILAGA III

Rad 8 i tabell 2 i kapitel II avsnitt 1 i bilaga XIV till förordning (EU) nr 142/2011 ska ersättas med följande:

| ”8 | Obehandlad ull och obehandlat hår framställt från andra djur än svin | Kategori 3-material enligt artikel 10 h och n. | 1. | Den torra obehandlade ullen och det torra obehandlade håret ska






  a) | vara säkert förslutet i förpackning, och |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

”8

Obehandlad ull och obehandlat hår framställt från andra djur än svin

Kategori 3-material enligt artikel 10 h och n.

1.

Den torra obehandlade ullen och det torra obehandlade håret ska

a)

vara säkert förslutet i förpackning, och

| b) | sändas direkt till en anläggning för framställning av framställda produkter för användning utanför foderkedjan eller en anläggning för mellanhantering, under förhållanden som förhindrar spridning av patogena agens. |
| --- | --- |

b)

sändas direkt till en anläggning för framställning av framställda produkter för användning utanför foderkedjan eller en anläggning för mellanhantering, under förhållanden som förhindrar spridning av patogena agens.

| 1. | Samtliga tredjeländer. |
| --- | --- |

1.

Samtliga tredjeländer.

| 1. | För import av obehandlad ull och obehandlat hår krävs inget hälsointyg. |
| --- | --- |

1.

För import av obehandlad ull och obehandlat hår krävs inget hälsointyg.

| 2. | Ullen och håret är sådan ull och sådant hår som avses i artikel 25.2 e. |
| --- | --- |

2.

Ullen och håret är sådan ull och sådant hår som avses i artikel 25.2 e.

| 2. | Tredjeland eller region i tredjeland






  a) | som förtecknas i del 1 i bilaga II till förordning (EU) nr 206/2010 och har godkänts för import till unionen av färskt kött av idisslare och inte är föremål för tilläggsgarantierna A och F enligt den förordningen, och |
| --- | --- | --- |

2.

Tredjeland eller region i tredjeland

a)

som förtecknas i del 1 i bilaga II till förordning (EU) nr 206/2010 och har godkänts för import till unionen av färskt kött av idisslare och inte är föremål för tilläggsgarantierna A och F enligt den förordningen, och

| b) | som är fritt från mul- och klövsjuka och, vad gäller ull och hår av får och getter, fritt från får- och getkoppor i enlighet med bilaga II till rådets direktiv 2004/68/EG. |
| --- | --- |

b)

som är fritt från mul- och klövsjuka och, vad gäller ull och hår av får och getter, fritt från får- och getkoppor i enlighet med bilaga II till rådets direktiv 2004/68/EG.

| 2. | En försäkran av importören i enlighet med kapitel 21 i bilaga XV krävs.” |
| --- | --- |

2.

En försäkran av importören i enlighet med kapitel 21 i bilaga XV krävs.”

---

BILAGA IV

Följande kapitel ska läggas till bilaga XV till förordning (EU) nr 142/2011 som kapitel 21:

”KAPITEL 21

Förlaga till försäkran

Försäkran av importören av obehandlad ull och obehandlat hår enligt artikel 25.2 e för import till Europeiska unionen

Image

Image

---

| 14.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 314/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 314/13

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1064/2012

av den 13 november 2012

om ändring av bilaga X till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 vad gäller förteckningen över snabbtest

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (1), särskilt artikel 23 första stycket och artikel 23a inledningsfrasen samt led a, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 999/2001 fastställs bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) hos djur. Den är tillämplig på produktion och avyttring av levande djur och animaliska produkter samt, i vissa specifika fall, export av dessa. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 999/2001 fastställs bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) hos djur. Den är tillämplig på produktion och avyttring av levande djur och animaliska produkter samt, i vissa specifika fall, export av dessa.

| (2) | I kapitel C punkt 4 i bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001 förtecknas snabbtest som har godkänts för övervakning av TSE hos nötkreatur, får och getter. |
| --- | --- |

(2)

I kapitel C punkt 4 i bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001 förtecknas snabbtest som har godkänts för övervakning av TSE hos nötkreatur, får och getter.

| (3) | Den 8 maj 2012 offentliggjorde Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett yttrande om utvärderingen av nya snabbtest för övervakning av TSE som lagts fram i samband med kommissionens inbjudan att lämna in intresseanmälan 2007/S204-247339 (2). Efsa rekommenderade i sitt yttrande att testet Prionics - Check PrioSTRIP SR (visual reading protocol) bör godkännas som snabbtest för påvisande av TSE hos små idisslares centrala nervsystem. |
| --- | --- |

(3)

Den 8 maj 2012 offentliggjorde Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett yttrande om utvärderingen av nya snabbtest för övervakning av TSE som lagts fram i samband med kommissionens inbjudan att lämna in intresseanmälan 2007/S204-247339 (2). Efsa rekommenderade i sitt yttrande att testet Prionics - Check PrioSTRIP SR (visual reading protocol) bör godkännas som snabbtest för påvisande av TSE hos små idisslares centrala nervsystem.

| (4) | Förteckningarna över snabbtest som godkänts för övervakning av TSE hos små idisslare i kapitel C punkt 4 i bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förteckningarna över snabbtest som godkänts för övervakning av TSE hos små idisslare i kapitel C punkt 4 i bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | Förordning (EG) nr 999/2001 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 999/2001 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kapitel C punkt 4 i bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 november 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 147, 31.5.2001, s. 1.

1

(2)  EUT/S S 204, 23.10.2007, 247339-2007-EN.

2

---

BILAGA

Kapitel C punkt 4 i bilaga X ska ersättas med följande:

”4.   Snabbtest

Vid genomförandet av snabbtesten enligt artiklarna 5.3 och 6.1 får endast följande metoder användas som snabbtest för övervakning av BSE hos nötkreatur:

| — | Immunoblotting baserad på Western blotting för påvisande av det proteinas K-resistenta fragmentet PrPRes (Prionics-Check Western test). |
| --- | --- |

—

Immunoblotting baserad på Western blotting för påvisande av det proteinas K-resistenta fragmentet PrPRes (Prionics-Check Western test).

| — | Kemiluminiscens-ELISA med en extraktionsmetod och ELISA-teknik med användande av förstärkt kemiluminiscerande reagens (Enfer test & Enfer TSE Kit version 2.0, automatiserad provberedning). |
| --- | --- |

—

Kemiluminiscens-ELISA med en extraktionsmetod och ELISA-teknik med användande av förstärkt kemiluminiscerande reagens (Enfer test & Enfer TSE Kit version 2.0, automatiserad provberedning).

| — | Immunoassay i mikrotiterplatta för påvisande av PrPSc (Enfer TSE version 3). |
| --- | --- |

—

Immunoassay i mikrotiterplatta för påvisande av PrPSc (Enfer TSE version 3).

| — | Sandwich-immunoassay för påvisande av PrPRes (short assay protocol) efter denaturering och koncentrering (Bio-Rad TeSeE SAP rapid test). |
| --- | --- |

—

Sandwich-immunoassay för påvisande av PrPRes (short assay protocol) efter denaturering och koncentrering (Bio-Rad TeSeE SAP rapid test).

| — | Immunoassay i mikrotiterplatta (ELISA) för påvisande av proteinas K-resistent PrPRes med monoklonala antikroppar (Prionics-Check LIA test). |
| --- | --- |

—

Immunoassay i mikrotiterplatta (ELISA) för påvisande av proteinas K-resistent PrPRes med monoklonala antikroppar (Prionics-Check LIA test).

| — | Immunoassay med användande av en kemisk polymer för selektiv bindning av PrPSc och en monoklonal detektionsantikropp riktad mot konserverade regioner av PrP-molekylen (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA & IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA). |
| --- | --- |

—

Immunoassay med användande av en kemisk polymer för selektiv bindning av PrPSc och en monoklonal detektionsantikropp riktad mot konserverade regioner av PrP-molekylen (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA & IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA).

| — | Immunoassay baserad på lateralt flöde med användande av två olika monoklonala antikroppar för påvisande av proteinas K-resistenta PrP-fragment (Prionics-Check PrioSTRIP). |
| --- | --- |

—

Immunoassay baserad på lateralt flöde med användande av två olika monoklonala antikroppar för påvisande av proteinas K-resistenta PrP-fragment (Prionics-Check PrioSTRIP).

| — | Sandwich-immunoassay med användande av två olika monoklonala antikroppar riktade mot två epitoper i linjär form av bovint PrPSc (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit). |
| --- | --- |

—

Sandwich-immunoassay med användande av två olika monoklonala antikroppar riktade mot två epitoper i linjär form av bovint PrPSc (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit).

| — | Sandwich-ELISA för påvisande av proteinas K-resistent PrPSc (Roche Applied Science PrionScreen). |
| --- | --- |

—

Sandwich-ELISA för påvisande av proteinas K-resistent PrPSc (Roche Applied Science PrionScreen).

Vid genomförandet av snabbtesten enligt artiklarna 5.3 och 6.1 får endast följande metoder användas som snabbtest för övervakning av TSE hos får och getter:

| — | Sandwich-immunoassay för påvisande av PrPRes (short assay protocol) efter denaturering och koncentrering (Bio-Rad TeSeE SAP rapid test). |
| --- | --- |

—

Sandwich-immunoassay för påvisande av PrPRes (short assay protocol) efter denaturering och koncentrering (Bio-Rad TeSeE SAP rapid test).

| — | Sandwich-immunoassay för påvisande av PrPRes med TeSeE Sheep/Goat Detection kit efter denaturering och koncentrering med TeSeE Sheep/Goat Purification kit (Bio-Rad TeSeE Sheep/Goat rapid test). |
| --- | --- |

—

Sandwich-immunoassay för påvisande av PrPRes med TeSeE Sheep/Goat Detection kit efter denaturering och koncentrering med TeSeE Sheep/Goat Purification kit (Bio-Rad TeSeE Sheep/Goat rapid test).

| — | Immunoassay med användande av en kemisk polymer för selektiv bindning av PrPSc och en monoklonal detektionsantikropp riktad mot konserverade regioner av PrP-molekylen (IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA). |
| --- | --- |

—

Immunoassay med användande av en kemisk polymer för selektiv bindning av PrPSc och en monoklonal detektionsantikropp riktad mot konserverade regioner av PrP-molekylen (IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA).

| — | Immunoassay baserad på lateralt flöde med användande av två olika monoklonala antikroppar för påvisande av proteinas K-resistenta PrP-fragment (rapid test Prionics - Check PrioSTRIP SR, visual reading protocol). |
| --- | --- |

—

Immunoassay baserad på lateralt flöde med användande av två olika monoklonala antikroppar för påvisande av proteinas K-resistenta PrP-fragment (rapid test Prionics - Check PrioSTRIP SR, visual reading protocol).

För alla snabbtest måste de vävnadsprover som testet ska utföras på överensstämma med tillverkarens anvisningar.

Tillverkaren av snabbtestet måste ha ett kvalitetssäkringssystem som har godkänts av Europeiska unionens referenslaboratorium och som garanterar att testprestandan inte ändras. Tillverkaren ska lämna in testprotokollet till Europeiska unionens referenslaboratorium.

Ändringar av snabbtestet och testprotokollet får endast göras om Europeiska unionens referenslaboratorium underrättats i förväg och under förutsättning att Europeiska unionens referenslaboratorium anser att ändringen inte påverkar känsligheten, specificiteten eller tillförlitligheten hos snabbtestet. Denna slutsats ska meddelas kommissionen och de nationella referenslaboratorierna.”

---

| 14.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 314/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 314/15

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1065/2012

av den 13 november 2012

om godkännande av preparat av Lactobacillus plantarum (DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 och ATCC 55944) som fodertillsatser för alla djurarter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Artikel 10.7 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 10.1–10.4 i samma förordning innehåller särskilda bestämmelser för bedömning av produkter som vid den tidpunkt då förordningen började tillämpas användes som ensileringstillsatser inom unionen. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Artikel 10.7 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 10.1–10.4 i samma förordning innehåller särskilda bestämmelser för bedömning av produkter som vid den tidpunkt då förordningen började tillämpas användes som ensileringstillsatser inom unionen.

| (2) | I enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1831/2003 infördes preparaten av Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 och ATCC 55944 i gemenskapens register över fodertillsatser som befintliga produkter i den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser” för alla djurarter. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1831/2003 infördes preparaten av Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 och ATCC 55944 i gemenskapens register över fodertillsatser som befintliga produkter i den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser” för alla djurarter.

| (3) | I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i den förordningen lämnades ansökningar in om godkännande av preparaten av Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 och ATCC 55944 som fodertillsatser för alla djurarter, med begäran om att dessa tillsatser klassificeras i kategorin ”tekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser”. Till ansökningarna bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i den förordningen lämnades ansökningar in om godkännande av preparaten av Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 och ATCC 55944 som fodertillsatser för alla djurarter, med begäran om att dessa tillsatser klassificeras i kategorin ”tekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser”. Till ansökningarna bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 23 maj 2012 (2) att preparaten av Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 och ATCC 55944 under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Preparaten av Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U och NCIMB 30094 kan förbättra produktionen av ensilage från alla slags vallfoder genom att bevara mer torrsubstans och minska pH-värdet. Preparatet av Lactobacillus plantarum VTT E-78076 kan förbättra produktionen av ensilage från material som är lättensilerat och relativt svårensilerat genom att minska pH-värdet och halten kväve som ammoniak. Preparaten av Lactobacillus plantarum ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 och ATCC 55944 kan förbättra produktionen av ensilage från material som är lättensilerat genom att minska pH-värdet och bevara mer torrsubstans. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatserna som lämnats av det referenslaboratorium som inrättades på gemenskapsnivå genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 23 maj 2012 (2) att preparaten av Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 och ATCC 55944 under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Preparaten av Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U och NCIMB 30094 kan förbättra produktionen av ensilage från alla slags vallfoder genom att bevara mer torrsubstans och minska pH-värdet. Preparatet av Lactobacillus plantarum VTT E-78076 kan förbättra produktionen av ensilage från material som är lättensilerat och relativt svårensilerat genom att minska pH-värdet och halten kväve som ammoniak. Preparaten av Lactobacillus plantarum ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 och ATCC 55944 kan förbättra produktionen av ensilage från material som är lättensilerat genom att minska pH-värdet och bevara mer torrsubstans. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatserna som lämnats av det referenslaboratorium som inrättades på gemenskapsnivå genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av preparaten av Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 och ATCC 55944 visar att de uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparaten bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av preparaten av Lactobacillus plantarum DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 och ATCC 55944 visar att de uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparaten bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver att ändringarna av villkoren för godkännandet omedelbart tillämpas, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver att ändringarna av villkoren för godkännandet omedelbart tillämpas, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande

De preparat i kategorin ”tekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser” som anges i bilagan godkänns som fodertillsatser enligt villkoren i den bilagan.

Artikel 2

Övergångsåtgärder

Både de preparat som anges i bilagan och foder innehållande dessa som tillverkats och märkts före den 4 juni 2013 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 4 december 2012 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 november 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  The EFSA Journal, vol. 10(2012):6, artikelnr 2732.

2

The EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg färskt material |
| Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: ensileringstillsatser |
| 1k20716 | — | Lactobacillus plantarum (DSM 23375) | | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus plantarum (DSM 23375) som innehåller minst 2 × 1010 CFU/g tillsats |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

CFU/kg färskt material

Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: ensileringstillsatser

1k20716

—

Lactobacillus plantarum (DSM 23375)

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus plantarum (DSM 23375) som innehåller minst 2 × 1010 CFU/g tillsats

| | Beskrivning av den aktiva substansen


  Lactobacillus plantarum (DSM 23375) |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Lactobacillus plantarum (DSM 23375)

| | Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)
  Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE) |
| --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)

Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

Alla djurarter

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid.

| 2. | Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 108 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 108 CFU/kg färskt material.

| 3. | Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

3.

Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

4 december 2022

1k20717

—

Lactobacillus plantarum (CNCM I-3235)

| | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus plantarum (CNCM I-3235) som innehåller minst 5 × 1010 CFU/g tillsats |
| --- | --- |

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus plantarum (CNCM I-3235) som innehåller minst 5 × 1010 CFU/g tillsats

| | Beskrivning av den aktiva substansen


  Lactobacillus plantarum (CNCM I-3235) |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Lactobacillus plantarum (CNCM I-3235)

| | Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)
  Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE) |
| --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)

Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

Alla djurarter

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid.

| 2. | Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 2 × 107 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 2 × 107 CFU/kg färskt material.

| 3. | Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

3.

Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

4 december 2022

1k20718

—

Lactobacillus plantarum (DSM 19457)

| | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus plantarum (DSM 19457) som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats |
| --- | --- |

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus plantarum (DSM 19457) som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats

| | Beskrivning av den aktiva substansen


  Lactobacillus plantarum (DSM 19457) |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Lactobacillus plantarum (DSM 19457)

| | Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)
  Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE) |
| --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)

Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

Alla djurarter

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid.

| 2. | Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 5 × 107 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 5 × 107 CFU/kg färskt material.

| 3. | Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

3.

Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

4 december 2022

1k20719

—

Lactobacillus plantarum (DSM 16565)

| | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus plantarum (DSM 16565) som innehåller minst 5 × 1010 CFU/g tillsats |
| --- | --- |

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus plantarum (DSM 16565) som innehåller minst 5 × 1010 CFU/g tillsats

| | Beskrivning av den aktiva substansen


  Lactobacillus plantarum (DSM 16565) |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Lactobacillus plantarum (DSM 16565)

| | Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)
  Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE) |
| --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)

Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

Alla djurarter

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid.

| 2. | Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 108 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 108 CFU/kg färskt material.

| 3. | Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

3.

Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

4 december 2022

1k20720

—

Lactobacillus plantarum (DSM 16568)

| | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus plantarum (DSM 16568) som innehåller minst 5 × 1010 CFU/g tillsats |
| --- | --- |

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus plantarum (DSM 16568) som innehåller minst 5 × 1010 CFU/g tillsats

| | Beskrivning av den aktiva substansen


  Lactobacillus plantarum (DSM 16568) |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Lactobacillus plantarum (DSM 16568)

| | Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)
  Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE) |
| --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)

Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

Alla djurarter

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid.

| 2. | Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 108 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 108 CFU/kg färskt material.

| 3. | Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

3.

Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

4 december 2022

1k20721

—

Lactobacillus plantarum (LMG 21295)

| | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus plantarum (LMG 21295) som innehåller minst 5 × 1010 CFU/g tillsats |
| --- | --- |

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus plantarum (LMG 21295) som innehåller minst 5 × 1010 CFU/g tillsats

| | Beskrivning av den aktiva substansen


  Lactobacillus plantarum (LMG 21295) |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Lactobacillus plantarum (LMG 21295)

| | Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)
  Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE) |
| --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)

Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

Alla djurarter

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid.

| 2. | Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 108 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 108 CFU/kg färskt material.

| 3. | Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

3.

Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

4 december 2022

1k20722

—

Lactobacillus plantarum (CNCM MA 18/5U)

| | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus plantarum (CNCM MA 18/5U) som innehåller minst 2 × 1010 CFU/g tillsats |
| --- | --- |

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus plantarum (CNCM MA 18/5U) som innehåller minst 2 × 1010 CFU/g tillsats

| | Beskrivning av den aktiva substansen


  Lactobacillus plantarum (CNCM MA 18/5U) |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Lactobacillus plantarum (CNCM MA 18/5U)

| | Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)
  Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE) |
| --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)

Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

Alla djurarter

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid.

| 2. | Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 108 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 108 CFU/kg färskt material.

| 3. | Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

3.

Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

4 december 2022

1k20723

—

Lactobacillus plantarum (NCIMB 30094)

| | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus plantarum (NCIMB 30094) som innehåller minst 5 × 1010 CFU/g tillsats |
| --- | --- |

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus plantarum (NCIMB 30094) som innehåller minst 5 × 1010 CFU/g tillsats

| | Beskrivning av den aktiva substansen


  Lactobacillus plantarum (NCIMB 30094) |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Lactobacillus plantarum (NCIMB 30094)

| | Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)
  Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE) |
| --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)

Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

Alla djurarter

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid.

| 2. | Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 109 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 109 CFU/kg färskt material.

| 3. | Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

3.

Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

4 december 2022

1k20724

—

Lactobacillus plantarum (VTT E-78076)

| | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus plantarum (VTT E-78076) som innehåller minst 1 × 1011 CFU/g tillsats |
| --- | --- |

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus plantarum (VTT E-78076) som innehåller minst 1 × 1011 CFU/g tillsats

| | Beskrivning av den aktiva substansen


  Lactobacillus plantarum (VTT E-78076) |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Lactobacillus plantarum (VTT E-78076)

| | Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)
  Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE) |
| --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)

Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

Alla djurarter

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid.

| 2. | Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 109 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 109 CFU/kg färskt material.

| 3. | Tillsatsen ska användas i material som är lättensilerat och relativt svårensilerat (2). |
| --- | --- |

3.

Tillsatsen ska användas i material som är lättensilerat och relativt svårensilerat (2).

| 4. | Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

4.

Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

4 december 2022

1k20725

—

Lactobacillus plantarum (ATCC PTSA-6139)

| | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus plantarum (ATCC PTSA-6139) som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats |
| --- | --- |

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus plantarum (ATCC PTSA-6139) som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats

| | Beskrivning av den aktiva substansen


  Lactobacillus plantarum (ATCC PTSA-6139) |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Lactobacillus plantarum (ATCC PTSA-6139)

| | Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)
  Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE) |
| --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)

Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

Alla djurarter

—

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid.

| 2. | Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 2 × 107 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 2 × 107 CFU/kg färskt material.

| 3. | Tillsatsen ska användas i material som är lättensilerat (3). |
| --- | --- |

3.

Tillsatsen ska användas i material som är lättensilerat (3).

| 4. | Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

4.

Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

4 december 2022

1k20726

—

Lactobacillus plantarum (DSM 18112)

| | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus plantarum (DSM 18112) som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats |
| --- | --- |

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus plantarum (DSM 18112) som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats

| | Beskrivning av den aktiva substansen


  Lactobacillus plantarum (DSM 18112) |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Lactobacillus plantarum (DSM 18112)

| | Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)
  Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE) |
| --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)

Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

Alla djurarter

—

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid.

| 2. | Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 5 × 106 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 5 × 106 CFU/kg färskt material.

| 3. | Tillsatsen ska användas i material som är lättensilerat (3). |
| --- | --- |

3.

Tillsatsen ska användas i material som är lättensilerat (3).

| 4. | Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

4.

Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

4 december 2022

1k20727

—

Lactobacillus plantarum (DSM 18113)

| | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus plantarum (DSM 18113) som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats |
| --- | --- |

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus plantarum (DSM 18113) som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats

| | Beskrivning av den aktiva substansen


  Lactobacillus plantarum (DSM 18113) |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Lactobacillus plantarum (DSM 18113)

| | Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)
  Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE) |
| --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)

Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

Alla djurarter

—

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid.

| 2. | Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 2 × 107 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 2 × 107 CFU/kg färskt material.

| 3. | Tillsatsen ska användas i material som är lättensilerat (3). |
| --- | --- |

3.

Tillsatsen ska användas i material som är lättensilerat (3).

| 4. | Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

4.

Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

4 december 2022

1k20728

—

Lactobacillus plantarum (DSM 18114)

| | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus plantarum (DSM 18114) som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats |
| --- | --- |

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus plantarum (DSM 18114) som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats

| | Beskrivning av den aktiva substansen


  Lactobacillus plantarum (DSM 18114) |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Lactobacillus plantarum (DSM 18114)

| | Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)
  Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE) |
| --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)

Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

Alla djurarter

—

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid.

| 2. | Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 2 × 107 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 2 × 107 CFU/kg färskt material.

| 3. | Tillsatsen ska användas i material som är lättensilerat (3). |
| --- | --- |

3.

Tillsatsen ska användas i material som är lättensilerat (3).

| 4. | Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

4.

Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

4 december 2022

1k20729

—

Lactobacillus plantarum (ATCC 55943)

| | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus plantarum (ATCC 55943) som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats |
| --- | --- |

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus plantarum (ATCC 55943) som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats

| | Beskrivning av den aktiva substansen


  Lactobacillus plantarum (ATCC 55943) |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Lactobacillus plantarum (ATCC 55943)

| | Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)
  Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE) |
| --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)

Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

Alla djurarter

—

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid.

| 2. | Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 2 × 107 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 2 × 107 CFU/kg färskt material.

| 3. | Tillsatsen ska användas i material som är lättensilerat (3). |
| --- | --- |

3.

Tillsatsen ska användas i material som är lättensilerat (3).

| 4. | Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

4.

Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

4 december 2022

1k20730

—

Lactobacillus plantarum (ATCC 55944)

| | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus plantarum (ATCC 55944) som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats |
| --- | --- |

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus plantarum (ATCC 55944) som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats

| | Beskrivning av den aktiva substansen


  Lactobacillus plantarum (ATCC 55944) |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Lactobacillus plantarum (ATCC 55944)

| | Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)
  Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE) |
| --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)

Identifiering i fodertillsatsen: pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

Alla djurarter

—

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid.

| 2. | Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 5 × 106 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 5 × 106 CFU/kg färskt material.

| 3. | Tillsatsen ska användas i material som är lättensilerat (3). |
| --- | --- |

3.

Tillsatsen ska användas i material som är lättensilerat (3).

| 4. | Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

4.

Användarsäkerhet: Andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

4 december 2022

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

(2)  Foder som är lättensilerat har mer än 3 % lösliga kolhydrater i färskt material (t.ex. hel majsplanta, rajgräs, losta eller sockerbetsmassa). Foder som är relativt svårensilerat har 1,5–3,0 % lösliga kolhydrater i färskt material (t.ex. ängsgröe, svingel eller förtorkad lusern). Se kommissionens förordning (EG) nr 429/2008 (EUT L 133, 22.5.2008, s. 1).

(3)  Foder som är lättensilerat har mer än 3 % lösliga kolhydrater i färskt material (t.ex. hel majsplanta, rajgräs, losta eller sockerbetsmassa). Se förordning (EG) nr 429/2008.

---

| 14.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 314/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 314/23

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1066/2012

av den 13 november 2012

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 november 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 37,9 |
| MA | 45,8 |
| MK | 30,8 |
| TR | 50,7 |
| ZZ | 41,3 |
| 0707 00 05 | AL | 42,6 |
| EG | 140,2 |
| MK | 37,4 |
| TR | 83,8 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | TR | 112,4 |
| ZZ | 112,4 |
| 0805 20 10 | ZA | 158,8 |
| ZZ | 158,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 39,9 |
| PE | 42,6 |
| TR | 78,3 |
| ZA | 34,7 |
| ZZ | 48,9 |
| 0805 50 10 | AR | 57,4 |
| TR | 82,6 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 77,1 |
| 0806 10 10 | BR | 273,9 |
| LB | 256,9 |
| PE | 264,2 |
| TR | 164,0 |
| US | 301,5 |
| ZZ | 252,1 |
| 0808 10 80 | CA | 157,0 |
| CL | 151,5 |
| CN | 83,7 |
| MK | 25,2 |
| NZ | 150,3 |
| ZA | 143,6 |
| ZZ | 118,6 |
| 0808 30 90 | CN | 50,0 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 77,9 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

37,9

MA

45,8

MK

30,8

TR

50,7

ZZ

41,3

0707 00 05

AL

42,6

EG

140,2

MK

37,4

TR

83,8

ZZ

76,0

0709 93 10

TR

112,4

ZZ

112,4

0805 20 10

ZA

158,8

ZZ

158,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

39,9

PE

42,6

TR

78,3

ZA

34,7

ZZ

48,9

0805 50 10

AR

57,4

TR

82,6

ZA

91,4

ZZ

77,1

0806 10 10

BR

273,9

LB

256,9

PE

264,2

TR

164,0

US

301,5

ZZ

252,1

0808 10 80

CA

157,0

CL

151,5

CN

83,7

MK

25,2

NZ

150,3

ZA

143,6

ZZ

118,6

0808 30 90

CN

50,0

TR

105,8

ZZ

77,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 14.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 314/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 314/25

---

RÅDETS BESLUT 2012/698/GUSP

av den 13 november 2012

om inrättandet av ett lager för civila krishanteringsuppdrag

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 26, 42.4 och 43.2, och

av följande skäl:

| (1) | I december 2004 antog rådet det civila kapacitetsmålet för 2008, i vilket rådet konstaterade att unionen bör kunna fatta beslut om att inleda ett uppdrag inom 5 dagar efter rådets godkännande av krishanteringskonceptet för insatsen och att särskilda civila resurser från den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) bör kunna sättas in 30 dagar efter beslutet att påbörja insatsen. |
| --- | --- |

(1)

I december 2004 antog rådet det civila kapacitetsmålet för 2008, i vilket rådet konstaterade att unionen bör kunna fatta beslut om att inleda ett uppdrag inom 5 dagar efter rådets godkännande av krishanteringskonceptet för insatsen och att särskilda civila resurser från den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) bör kunna sättas in 30 dagar efter beslutet att påbörja insatsen.

| (2) | Efter godkännandet av det civila kapacitetsmålet för 2008 skapades ytterligare politisk drivkraft för att ta itu med frågan om civila snabbinsatser genom rådets antagande av det civila kapacitetsmålet för 2010 i november 2007 och genom rådets uttalande om kapacitetsuppbyggnad, som godkändes av Europeiska rådet i december 2008. |
| --- | --- |

(2)

Efter godkännandet av det civila kapacitetsmålet för 2008 skapades ytterligare politisk drivkraft för att ta itu med frågan om civila snabbinsatser genom rådets antagande av det civila kapacitetsmålet för 2010 i november 2007 och genom rådets uttalande om kapacitetsuppbyggnad, som godkändes av Europeiska rådet i december 2008.

| (3) | För att på ett hållbart och kostnadseffektivt sätt kunna säkerställa en snabb insatsförmåga är inrättandet av ett lager för civila krishanteringsuppdrag nödvändigt. En studie bekräftade genomförbarheten av lagerhållning som ett effektivt verktyg för inrättande av medel för snabbt insättande av de fysiska resurser som behövs i civila krishanteringsuppdrag. |
| --- | --- |

(3)

För att på ett hållbart och kostnadseffektivt sätt kunna säkerställa en snabb insatsförmåga är inrättandet av ett lager för civila krishanteringsuppdrag nödvändigt. En studie bekräftade genomförbarheten av lagerhållning som ett effektivt verktyg för inrättande av medel för snabbt insättande av de fysiska resurser som behövs i civila krishanteringsuppdrag.

| (4) | I januari 2010 nåddes en tillfällig lösning för lagring av resurser som behövs för civila krishanteringsuppdrag genom att lagra överbliven utrustning i lokalerna för Europeiska unionens polisuppdrag i Bosnien och Hercegovina. För närvarande lagras även resurser som möjliggör insättning av 200 anställda för ett nytt uppdrag i de lokalerna. På grund av detta arrangemangs tillfälliga karaktär måste emellertid en långsiktigare lösning hittas. |
| --- | --- |

(4)

I januari 2010 nåddes en tillfällig lösning för lagring av resurser som behövs för civila krishanteringsuppdrag genom att lagra överbliven utrustning i lokalerna för Europeiska unionens polisuppdrag i Bosnien och Hercegovina. För närvarande lagras även resurser som möjliggör insättning av 200 anställda för ett nytt uppdrag i de lokalerna. På grund av detta arrangemangs tillfälliga karaktär måste emellertid en långsiktigare lösning hittas.

| (5) | I enlighet med befälsordningen i civila krishanteringsuppdrag behöver den civila operationschefen, i samarbete med kommissionen, kunna garantera att behoven av snabbinsatser och de operativa kraven i civila krishanteringsuppdrag tillgodoses. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med befälsordningen i civila krishanteringsuppdrag behöver den civila operationschefen, i samarbete med kommissionen, kunna garantera att behoven av snabbinsatser och de operativa kraven i civila krishanteringsuppdrag tillgodoses.

| (6) | Därför betonade rådet i sina slutsatser om ESFP av den 17 november 2009 att permanent kapacitet för lagring av nytt och befintligt strategiskt material är ett livsviktigt redskap för att säkerställa snabbt utsändande av utrustning till nya och befintliga uppdrag samt för att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning. Ett sådant lager bör inrättas genom ett upphandlingsförfarande som resulterar i ett kontrakt mellan kommissionen och lagerhållaren. Kommissionen har utarbetat lämpliga specifikationer för upphandlingsförfarandet, i samarbete med Europeiska utrikestjänsten (nedan kallad utrikestjänsten). |
| --- | --- |

(6)

Därför betonade rådet i sina slutsatser om ESFP av den 17 november 2009 att permanent kapacitet för lagring av nytt och befintligt strategiskt material är ett livsviktigt redskap för att säkerställa snabbt utsändande av utrustning till nya och befintliga uppdrag samt för att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning. Ett sådant lager bör inrättas genom ett upphandlingsförfarande som resulterar i ett kontrakt mellan kommissionen och lagerhållaren. Kommissionen har utarbetat lämpliga specifikationer för upphandlingsförfarandet, i samarbete med Europeiska utrikestjänsten (nedan kallad utrikestjänsten).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Mål

1.   I syfte att säkerställa snabbt utsändande av utrustning till befintliga och framtida civila krishanteringsuppdrag ska unionen bygga upp sin kapacitet, och särskilt försöka säkerställa snabb och kontinuerlig tillgång till centrala resurser.

2.   Därför ska unionen vidta lämpliga åtgärder för att förbättra utstationeringen av och funktionen hos dess pågående och framtida civila krishanteringsuppdrag genom inrättandet av ett lager med kapacitet att lagra ny och begagnad utrustning för sådana uppdrag.

Artikel 2

Inrättande av ett lager

1.   För de ändamål som anges i artikel 1 ska ett lager inrättas. Lagret ska ligga i en medlemsstat och ska fungera i enlighet med det kontrakt och de specifikationer som avses i punkt 2.

2.   Kommissionen ska ingå ett kontrakt, inbegripet specifikationer, med en lagerhållare som ska väljas i enlighet med tillämpliga upphandlingsförfaranden och i nära samarbete med utrikestjänsten.

Artikel 3

Genomförande

1.   Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den höga representanten) ska vara ansvarig för genomförandet av detta beslut.

2.   Detaljerade arrangemang för genomförandet av detta beslut, inbegripet specifikationer för lagret, ska överenskommas mellan kommissionen och den civila operationschefen. Sådana arrangemang ska inte påverka kommissionens och den civila operationschefens respektive roller vid civila krishanteringsuppdrag. I synnerhet ska den civila operationschefen ha tillträde till lagret för att utöva teknisk och operativ översyn i syfte att säkerställa insatsförmåga och god funktion för de civila krishanteringsuppdragen. Den civila operationschefen ska också bedöma huruvida begagnade resurser tekniskt sett är lämpade för lagring och framtida bruk och informera om behovet av att förnya och föra över förråd.

Artikel 4

Finansiella arrangemang

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av detta beslut under löptiden för det kontrakt som avses i artikel 2.2 ska vara 4 312 234 EUR.

2.   De utgifter som finansieras genom det belopp som avses i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som gäller för unionens allmänna budget, inbegripet principen om sund ekonomisk förvaltning.

Artikel 5

Rapportering

1.   Den höga representanten ska två gånger om året rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut.

2.   Kommissionen ska ge rådet information om de ekonomiska aspekterna av lagrets drift.

Artikel 6

Översyn

Detta beslut ska ses över senast vid utgången av 2014. Vid översynen ska man bedöma lagrets användbarhet, ändamålsenlighet och kostnadseffektivitet inom ramen för andra mekanismer för förvaltning av resurser för civila krishanteringsinsatser.

Artikel 7

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 13 november 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

| 14.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 314/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 314/27

---

RÅDETS BESLUT 2012/699/GUSP

av den 13 november 2012

om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 26.2 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (nedan kallad strategin), där kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder som måste vidtas både inom unionen och i tredjeländer för att bekämpa sådan spridning. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (nedan kallad strategin), där kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder som måste vidtas både inom unionen och i tredjeländer för att bekämpa sådan spridning.

| (2) | Unionen genomför för närvarande aktivt strategin och verkställer de åtgärder som anges i kapitel III, särskilt genom att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leds av multilaterala institutioner, till exempel det provisoriska tekniska sekretariatet vid organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO). |
| --- | --- |

(2)

Unionen genomför för närvarande aktivt strategin och verkställer de åtgärder som anges i kapitel III, särskilt genom att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leds av multilaterala institutioner, till exempel det provisoriska tekniska sekretariatet vid organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO).

| (3) | Den 17 november 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/805/Gusp om universalisering och förstärkning av multilaterala avtal om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare (1). I den gemensamma ståndpunkten uppmanas bland annat till främjande av undertecknande och ratificering av fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT). |
| --- | --- |

(3)

Den 17 november 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/805/Gusp om universalisering och förstärkning av multilaterala avtal om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare (1). I den gemensamma ståndpunkten uppmanas bland annat till främjande av undertecknande och ratificering av fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT).

| (4) | CTBT:s signatärstater har beslutat att, i avvaktan på inrättandet av CTBTO och för det praktiska genomförandet av CTBT, inrätta en förberedande kommission med rättskapacitet som har status som internationell organisation. |
| --- | --- |

(4)

CTBT:s signatärstater har beslutat att, i avvaktan på inrättandet av CTBTO och för det praktiska genomförandet av CTBT, inrätta en förberedande kommission med rättskapacitet som har status som internationell organisation.

| (5) | Att CTBT snabbt träder i kraft och universaliseras samt att den förberedande kommissionens övervaknings- och kontrollsystem förstärks är viktiga mål för strategin. De kärnsprängningar som genomfördes av Demokratiska folkrepubliken Korea i oktober 2006 och maj 2009 underströk ytterligare vikten av att CTBT snabbt träder i kraft, liksom behovet av att CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem snabbt byggs upp och förstärks. |
| --- | --- |

(5)

Att CTBT snabbt träder i kraft och universaliseras samt att den förberedande kommissionens övervaknings- och kontrollsystem förstärks är viktiga mål för strategin. De kärnsprängningar som genomfördes av Demokratiska folkrepubliken Korea i oktober 2006 och maj 2009 underströk ytterligare vikten av att CTBT snabbt träder i kraft, liksom behovet av att CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem snabbt byggs upp och förstärks.

| (6) | Den förberedande kommissionen för CTBTO undersöker för närvarande hur dess kontrollsystem bäst kan stärkas, bland annat genom att utveckla kapacitet för ädelgasövervakning och genom att försöka förmå CTBT:s signatärstater att delta fullt ut i genomförandet av kontrollsystemet. |
| --- | --- |

(6)

Den förberedande kommissionen för CTBTO undersöker för närvarande hur dess kontrollsystem bäst kan stärkas, bland annat genom att utveckla kapacitet för ädelgasövervakning och genom att försöka förmå CTBT:s signatärstater att delta fullt ut i genomförandet av kontrollsystemet.

| (7) | Inom ramen för genomförandet av strategin har rådet antagit tre gemensamma åtgärder och ett beslut som stöder den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för CTBTO, nämligen gemensam åtgärd 2006/243/Gusp (2) om utbildning och kapacitetsuppbyggnad för kontroll, gemensam åtgärd 2007/468/Gusp (3) och gemensam åtgärd 2008/588/Gusp (4) samt beslut 2010/461/Gusp (5) i syfte att stärka övervaknings- och kontrollkapaciteten för den förberedande kommissionen för CTBTO. |
| --- | --- |

(7)

Inom ramen för genomförandet av strategin har rådet antagit tre gemensamma åtgärder och ett beslut som stöder den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för CTBTO, nämligen gemensam åtgärd 2006/243/Gusp (2) om utbildning och kapacitetsuppbyggnad för kontroll, gemensam åtgärd 2007/468/Gusp (3) och gemensam åtgärd 2008/588/Gusp (4) samt beslut 2010/461/Gusp (5) i syfte att stärka övervaknings- och kontrollkapaciteten för den förberedande kommissionen för CTBTO.

| (8) | Detta unionsstöd bör fortsätta. |
| --- | --- |

(8)

Detta unionsstöd bör fortsätta.

| (9) | Det tekniska genomförandet av detta beslut bör anförtros den förberedande kommissionen för CTBTO, som, på grund av sin unika sakkunskap och kapacitet förvärvad genom nätverket inom det internationella övervakningssystemet (som omfattar över 280 anläggningar i 85 länder) och det internationella datacentrumet, är den enda internationella organisation som kan och har legitimitet att genomföra detta beslut. De projekt som stöds av unionen kan endast finansieras genom ett extrabudgetärt bidrag till den förberedande kommissionen för CTBTO. |
| --- | --- |

(9)

Det tekniska genomförandet av detta beslut bör anförtros den förberedande kommissionen för CTBTO, som, på grund av sin unika sakkunskap och kapacitet förvärvad genom nätverket inom det internationella övervakningssystemet (som omfattar över 280 anläggningar i 85 länder) och det internationella datacentrumet, är den enda internationella organisation som kan och har legitimitet att genomföra detta beslut. De projekt som stöds av unionen kan endast finansieras genom ett extrabudgetärt bidrag till den förberedande kommissionen för CTBTO.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För att kunna säkerställa ett fortlöpande och praktiskt genomförande av vissa inslag i strategin, ska unionen stödja den verksamhet som bedrivs av CTBTO i syfte att främja följande målsättningar:

| a) | Att stärka kapaciteten hos CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem, bland annat när det gäller detektion av radionuklider. |
| --- | --- |

a)

Att stärka kapaciteten hos CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem, bland annat när det gäller detektion av radionuklider.

| b) | Att stärka kapaciteten hos CTBT:s signatärstater, så att de kan fullgöra sina kontrollskyldigheter enligt CTBT och till fullo dra nytta av deltagandet i CTBT-systemet. |
| --- | --- |

b)

Att stärka kapaciteten hos CTBT:s signatärstater, så att de kan fullgöra sina kontrollskyldigheter enligt CTBT och till fullo dra nytta av deltagandet i CTBT-systemet.

2.   De projekt som ska stödjas av unionen ska ha följande specifika mål:

| a) | Att tillhandahålla tekniskt bistånd till länder i Östeuropa, Latinamerika och Västindien, Sydostasien, Stillahavsområdet och Fjärran Östern, så att de fullt ut ska kunna delta i och bidra till CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem. |
| --- | --- |

a)

Att tillhandahålla tekniskt bistånd till länder i Östeuropa, Latinamerika och Västindien, Sydostasien, Stillahavsområdet och Fjärran Östern, så att de fullt ut ska kunna delta i och bidra till CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem.

| b) | Att stödja det internationella övervakningssystemet i syfte att förbättra detektionen av eventuella kärnsprängningar, särskilt genom stöd till utvalda stödjande seismiska stationer och till bakgrundsmätning och begränsning av radioaktivt xenon. |
| --- | --- |

b)

Att stödja det internationella övervakningssystemet i syfte att förbättra detektionen av eventuella kärnsprängningar, särskilt genom stöd till utvalda stödjande seismiska stationer och till bakgrundsmätning och begränsning av radioaktivt xenon.

| c) | Att stärka kontrollkapaciteten för den förberedande kommissionen för CTBTO när det gäller inspektioner på plats, särskilt genom att stödja förberedandet och genomförandet av den nästkommande integrerade fältövningen. |
| --- | --- |

c)

Att stärka kontrollkapaciteten för den förberedande kommissionen för CTBTO när det gäller inspektioner på plats, särskilt genom att stödja förberedandet och genomförandet av den nästkommande integrerade fältövningen.

| d) | Att stödja främjandet av CTBT och den långsiktiga hållbarheten hos dess kontrollsystem genom initiativet för kapacitetsuppbyggnad som är inriktat på utvalda utbildningsprogram som erbjuds världen över, inbegripet program vid den förberedande kommissionen för CTBTO. |
| --- | --- |

d)

Att stödja främjandet av CTBT och den långsiktiga hållbarheten hos dess kontrollsystem genom initiativet för kapacitetsuppbyggnad som är inriktat på utvalda utbildningsprogram som erbjuds världen över, inbegripet program vid den förberedande kommissionen för CTBTO.

Dessa projekt ska genomföras till gagn för alla CTBT:s signatärstater.

En utförlig beskrivning av projekten återfinns i bilagan.

Artikel 2

1.   Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den höga representanten) ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

2.   Den förberedande kommissionen för CTBTO ska verkställa det tekniska genomförandet av det projekt som avses i artikel 1.2. Den ska utföra denna uppgift under den höga representantens kontroll. Den höga representanten ska i detta syfte ingå nödvändiga överenskommelser med den förberedande kommissionen för CTBTO.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av den verksamhet som avses i artikel 1.2 ska vara 5 185 028 EUR.

2.   De utgifter som finansieras med det belopp som anges i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som gäller för unionens budget.

3.   Kommissionen ska övervaka att det finansiella referensbelopp som avses i punkt 1 förvaltas korrekt. Den ska i detta syfte ingå en finansieringsöverenskommelse med den förberedande kommissionen för CTBTO. I finansieringsöverenskommelsen ska det fastställas att den förberedande kommissionen för CTBTO ska säkerställa att unionens bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

4.   Kommissionen ska eftersträva att ingå den finansieringsöverenskommelse som avses i punkt 3 så snart som möjligt efter det att detta beslut har trätt i kraft. Den ska informera rådet om eventuella svårigheter i samband med detta och om tidpunkten för finanseringsöverenskommelsens ingående.

Artikel 4

1.   Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av regelbundna rapporter från den förberedande kommissionen för CTBTO. Dessa rapporter ska ligga till grund för den utvärdering som genomförs av rådet.

2.   Kommissionen ska informera om de finansiella aspekterna av genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det upphör att gälla 24 månader efter dagen för ingåendet av den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3, eller sex månader efter dagen för ikraftträdandet, om inte någon finansieringsöverenskommelse har ingåtts vid denna tidpunkt.

Utfärdat i Bryssel den 13 november 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EUT L 302, 20.11.2003, s. 34.

1

(2)  EUT L 88, 25.3.2006, s. 68.

2

(3)  EUT L 176, 6.7.2007, s. 31.

3

(4)  EUT L 189, 17.7.2008, s. 28.

4

(5)  EUT L 219, 20.8.2010, s. 7.

5

---

BILAGA

Unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för CTBTO i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet, öka möjligheterna till ett tidigt ikraftträdande och stödja universaliseringen av CTBT och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

1.   INLEDNING

Uppbyggnaden av ett välfungerande övervaknings- och kontrollsystem för den förberedande kommissionen för CTBTO (nedan kallad den förberedande kommissionen) är en avgörande faktor för att förbereda genomförandet av CTBT när det väl har trätt i kraft. Utvecklingen av den förberedande kommissionens kapacitet för övervakning av ädelgaser utgör ett viktigt redskap för att bedöma huruvida en observerad sprängning är en kärnsprängning eller inte. Dessutom är funktionsdugligheten och prestandan hos CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem beroende av bidrag från CTBT:s samtliga signatärstater. Det är därför viktigt att göra det möjligt för CTBT:s signatärstater att delta i och till fullo bidra till CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem. Det arbete som utförs vid genomförandet av detta beslut kommer också att vara viktigt för att öka möjligheterna för ett snabbt ikraftträdande och en universalisering av CTBT.

Det projekt som beskrivs i detta beslut kommer i hög grad att bidra till att målen i EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen uppnås.

För detta ändamål kommer unionen att stödja följande sex projekt:

| 1. | Att tillhandahålla tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad till CTBT:s signatärstater för att göra det möjligt för dem att fullt ut delta i och bidra till genomförandet av CTBT:s kontrollsystem. |
| --- | --- |

1.

Att tillhandahålla tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad till CTBT:s signatärstater för att göra det möjligt för dem att fullt ut delta i och bidra till genomförandet av CTBT:s kontrollsystem.

| 2. | Att utveckla kapacitet för framtida generationer av CTBT-experter genom initiativet för kapacitetsutveckling. |
| --- | --- |

2.

Att utveckla kapacitet för framtida generationer av CTBT-experter genom initiativet för kapacitetsutveckling.

| 3. | Att stärka modellen för atmosfärisk transport. |
| --- | --- |

3.

Att stärka modellen för atmosfärisk transport.

| 4. | Att karakterisera och begränsa radioaktivt xenon. |
| --- | --- |

4.

Att karakterisera och begränsa radioaktivt xenon.

| 5. | Att stödja den integrerade fältövningen 2014 (IFE14) genom utvecklingen av en integrerad multispektral array. |
| --- | --- |

5.

Att stödja den integrerade fältövningen 2014 (IFE14) genom utvecklingen av en integrerad multispektral array.

| 6. | Att förbättra upprätthållandet av certifierade stödjande seismiska stationer inom det internationella övervakningssystemet. |
| --- | --- |

6.

Att förbättra upprätthållandet av certifierade stödjande seismiska stationer inom det internationella övervakningssystemet.

Utsikterna för att CTBT ska träda i kraft har förbättrats tack vare gynnsammare politiska förhållanden, vilket också framgår av det faktum att flera nya länder nyligen har undertecknat och ratificerat CTBT, bland annat Indonesien, en av de stater som förtecknas i bilaga 2 till CTBT. Med tanke på denna positiva dynamik blir det under de kommande åren ännu mer nödvändigt att fokusera både på att bygga upp CTBT:s kontrollsystem och på att säkerställa att det är färdigt att tas i drift och har tillräcklig operativ kapacitet samt på att fortsätta arbetet för ikraftträdandet och universaliseringen av CTBT. De kärnsprängningar som genomfördes av Demokratiska folkrepubliken Korea i oktober 2006 och i maj 2009 visade inte bara på vikten av ett universellt förbud mot kärnsprängningar utan underströk också behovet av ett effektivt kontrollsystem för att övervaka efterlevnaden av ett sådant förbud. Ett fullt funktionsdugligt och trovärdigt CTBT-kontrollsystem kommer att ge det internationella samfundet ett tillförlitligt och oberoende medel för att säkerställa att detta förbud respekteras.

Dessutom spelar CTBTO-data också en avgörande roll vid tidig varning för tsunamier och vid bedömningen av spridningen av radioaktiva utsläpp efter kärnenergiolyckan i Fukushima i mars 2011.

Stödet till dessa projekt stärker målen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Genomförandet av dessa komplexa projekt kommer i hög grad att bidra till att förbättra den effektiva multilaterala hanteringen av aktuella utmaningar på säkerhetsområdet. Dessa projekt kommer särskilt att främja målen för EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, inklusive att ytterligare universalisera och stärka normen i CTBT samt dess kontrollsystem. Den förberedande kommissionen är i färd med att bygga upp ett internationellt övervakningssystem för att säkerställa att ingen kärnsprängning förblir oupptäckt. På grundval av sin unika sakkunskap som förvärvats genom ett världsomfattande nätverk och det internationella datacentrumet (IDC), som omfattar över 280 anläggningar i 85 länder, är den förberedande kommissionen den enda organisation som har kapacitet att genomföra dessa projekt, vilka endast kan finansieras genom ett extrabudgetärt bidrag till den förberedande kommissionen.

I gemensam åtgärd 2006/243/Gusp, gemensam åtgärd 2007/468/Gusp, gemensam åtgärd 2008/588/Gusp och beslut 2010/461/Gusp har unionen stött följande: inrättandet av ett utbildningsprogram för e-lärande, den integrerade fältövningen 2008 avseende inspektioner på plats, bedömning och mätning av radioaktivt xenon, tekniskt bistånd till Afrika och Latinamerika samt Västindien, stödjande seismiska stationer, förstärkt samarbete med det vetenskapliga samfundet och förstärkt kapacitet för inspektioner på plats genom utveckling av ett detektionssystem för ädelgas. De projekt som beskrivs i detta beslut bygger på projekten i tidigare gemensamma åtgärder och på framsteg som gjorts genom deras genomförande. De projekt som beskrivs i det här beslutet utarbetades så att eventuell överlappning med beslut 2010/461/Gusp skulle undvikas. Vissa av dem innehåller element som liknar den verksamhet som bedrivits enligt tidigare gemensamma åtgärder, men skiljer sig åt avseende det materiella tillämpningsområdet eller riktar sig till andra mottagarländer eller -regioner.

De ovannämnda sex projekten till stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för CTBTO kommer att genomföras och förvaltas av dess provisoriska tekniska sekretariat (PTS).

2.   BESKRIVNING AV PROJEKTEN

2.1   Projekt 1: Tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad

2.1.1   Bakgrund

Ett av de unika inslagen i CTBT:s kontrollsystem inom icke-spridnings- och nedrustningssystemet är tillhandahållandet i realtid av information som är relevant för efterlevnaden direkt till CTBT:s signatärstater. Utöver det primära kontrollsyftet hos CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem är IMS teknik och data till avsevärd nytta för civila och statliga organ i deras analys av (exempelvis) jordbävningar, vulkanutbrott, undervattensexplosioner, klimatförändring och tsunamier.

Medan intresset för inrättande av nationella datacentrum (NDC) har ökat betydligt under de senaste åren bland utvecklingsländerna – en ökning av antalet anslutande länder till IDC med ca 36 sedan 2008 – har många utvecklingsländer fortfarande inte fullständig tillgång till CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem.

Ytterligare insatser görs därför av den förberedande kommissionen för att öka antalet inrättade NDC, antalet säkra signatärkonton och antalet godkända användare. Man har särskilt inriktat sig på de 62 återstående CTBT-signatärstater som inte ännu har tillgång till IMS-uppgifter och IDC-produkter (25 i Afrika, 9 i Latinamerika, 6 i Mellanöstern och Södra Asien, 12 i Sydostasien, Stillahavsområdet och Fjärran Östern, 3 i Östeuropa och 7 i Nordamerika och Västeuropa). Dessa insatser är inriktade på dem som behöver tekniskt stöd för att öka sin användning av dessa uppgifter och produkter.

För att upprätthålla verksamheten i NDC måste de nödvändiga resurserna för driften av anläggningen tillhandahållas av mottagarländerna. Mottagarländernas engagemang betraktas som en förutsättning för att detta projekt ska kunna bli framgångsrikt.

Detta projekt består av fyra komplementära delar som kommer att utvidga omfattningen och räckvidden hos den förberedande kommissionens befintliga kapacitetsuppbyggande förmåga. Detta projekt bygger på den befintliga ramen för tillhandahållande av utbildning och utrustning för kapacitetsuppbyggnad till utvecklingsländer genom att inkludera länder och regioner som ännu inte har dragit nytta av detta stöd och genom att utvidga tillämpningsområdet till att också omfatta utbildning om teknik för radionuklidövervakning och modellberäkningar av atmosfärisk transport. Programvara kommer att utvecklas och främjas för att behandla vågformiga data från seismiska och hydroakustiska data och infraljudsdata i realtid. Ett nytt stipendieprogram kommer att främja kunskapsutbyte och samarbete mellan stater, medan vetenskaplig forskning och vetenskapligt samarbete kommer att stödjas av det virtuella centrumet för datautnyttjande.

2.1.2   Projektets tillämpningsområde

Detta projekt består av följande fyra delar som kommer att genomföras på ett integrerat sätt så att de förstärker varandra:

| 1. | Del 1:
  Integrering av CTBT:s signatärstater i Östeuropa, Latinamerika och Västindien samt Sydostasien, Stillahavsområdet och Fjärran Östern, så att de fullt ut ska kunna delta i och bidra till genomförandet av CTBT:s kontrollsystem och insatser vid katastrofer och nödsituationer samt till därmed relaterad vetenskaplig utveckling. |
| --- | --- |

1.

Del 1:

Integrering av CTBT:s signatärstater i Östeuropa, Latinamerika och Västindien samt Sydostasien, Stillahavsområdet och Fjärran Östern, så att de fullt ut ska kunna delta i och bidra till genomförandet av CTBT:s kontrollsystem och insatser vid katastrofer och nödsituationer samt till därmed relaterad vetenskaplig utveckling.

| 2. | Del 2:
  Utveckling och främjande av programvarupaketet Seiscomp 3 för NDC för att behandla alla typer av vågformiga data i realtid. |
| --- | --- |

2.

Del 2:

Utveckling och främjande av programvarupaketet Seiscomp 3 för NDC för att behandla alla typer av vågformiga data i realtid.

| 3. | Del 3:
  Utveckling och främjande av ett stipendieprogram för att bredda den förberedande kommissionens kunskapsbas och förståelse genom att utnyttja den kunskap och expertis som utvecklats av personalen vid NDC och av stationsoperatörerna samt bidrag till att främja kunskapsutbyte och samarbete mellan stater, varvid PTS fungerar som samordnare. |
| --- | --- |

3.

Del 3:

Utveckling och främjande av ett stipendieprogram för att bredda den förberedande kommissionens kunskapsbas och förståelse genom att utnyttja den kunskap och expertis som utvecklats av personalen vid NDC och av stationsoperatörerna samt bidrag till att främja kunskapsutbyte och samarbete mellan stater, varvid PTS fungerar som samordnare.

| 4. | Del 4:
  Upprätthållande och främjande av det virtuella centrumet för datautnyttjande, vilket är en plattform för vetenskaplig forskning och vetenskapligt samarbete som använder IMS-uppgifter och IDC-produkter. |
| --- | --- |

4.

Del 4:

Upprätthållande och främjande av det virtuella centrumet för datautnyttjande, vilket är en plattform för vetenskaplig forskning och vetenskapligt samarbete som använder IMS-uppgifter och IDC-produkter.

Del 1:

Denna del är en uppföljning av den förberedande kommissionens program för tekniskt bistånd och genom den kommer det tekniska biståndet att utsträckas till andra länder i Latinamerika och Västindien samt till två andra regioner (Östeuropa och Sydostasien, Stillahavsområdet och Fjärran Östern).

PTS kommer att utse och tillhandahålla tekniska experter som konsulter och dessa kommer att samordna hela sin verksamhet i samråd med, och med godkännande från, IDC-förvaltningen. Denna del kommer att omfatta följande tre element:

| | Element 1: Övergripande utvärdering: En utvärdering kommer att utföras i potentiella mottagarländer i syfte att bedöma medvetenheten om och användningen av PTS-uppgifter och PTS-produkter. Detta kommer att innebära en skrivbordsutvärdering och vid behov besök i mottagarländer för att man ska kunna förstå de aktuella behoven och uppfattningarna och för att öka medvetenheten om PTS-uppgifter och PTS-produkter, inklusive deras möjliga användning för civila och vetenskapliga ändamål. Dessutom kommer kontakter att etableras med andra relevanta institut i varje land som eventuellt kan ha nytta av att använda PTS-uppgifter och PTS-produkter. Nätverkssamarbetet mellan den nationella myndigheten och relevanta institut kommer att underlättas på lämpligt sätt. I de fall då en NDC finns, ska varje NDC:s status med avseende på personal och infrastruktur (inklusive dator- och Internetinfrastruktur) bedömas för att fastställa prioriterade åtgärder. I syfte att underlätta en optimal verkan av del 2 kommer särskild uppmärksamhet att ägnas åt den nuvarande spridningen och användningen av Seiscomp 3.
  Vid behov kommer den ovannämnda utvärderingen att kompletteras med regionala workshoppar. Dessa workshoppar kommer att bereda tillfälle att förklara NDC:s roll och funktioner inom ramen för CTBT och bedöma kunskapsnivån och behoven i de deltagande länderna. |
| --- | --- |

Element 1: Övergripande utvärdering: En utvärdering kommer att utföras i potentiella mottagarländer i syfte att bedöma medvetenheten om och användningen av PTS-uppgifter och PTS-produkter. Detta kommer att innebära en skrivbordsutvärdering och vid behov besök i mottagarländer för att man ska kunna förstå de aktuella behoven och uppfattningarna och för att öka medvetenheten om PTS-uppgifter och PTS-produkter, inklusive deras möjliga användning för civila och vetenskapliga ändamål. Dessutom kommer kontakter att etableras med andra relevanta institut i varje land som eventuellt kan ha nytta av att använda PTS-uppgifter och PTS-produkter. Nätverkssamarbetet mellan den nationella myndigheten och relevanta institut kommer att underlättas på lämpligt sätt. I de fall då en NDC finns, ska varje NDC:s status med avseende på personal och infrastruktur (inklusive dator- och Internetinfrastruktur) bedömas för att fastställa prioriterade åtgärder. I syfte att underlätta en optimal verkan av del 2 kommer särskild uppmärksamhet att ägnas åt den nuvarande spridningen och användningen av Seiscomp 3.

Vid behov kommer den ovannämnda utvärderingen att kompletteras med regionala workshoppar. Dessa workshoppar kommer att bereda tillfälle att förklara NDC:s roll och funktioner inom ramen för CTBT och bedöma kunskapsnivån och behoven i de deltagande länderna.

| | Element 2: Utbildning och tekniskt bistånd: Regional utbildning kommer att genomföras för att sammanföra deltagare från de institutioner som identifierats i samband med element 1. Denna utbildning kommer att tillhandahålla teknisk undervisning om PTS-uppgifter och PTS-produkter. Under utbildningen kommer deltagarna att arbeta med PTS-programvara som har utvecklats för NDC och som kan användas för att få tillgång till och analysera PTS-uppgifter och PTS-produkter.
  Tillämpningsområdet kommer att utvidgas till att omfatta teknik för modellberäkningar av atmosfärisk transport och radionuklidtransport. Dessutom kommer vissa länder att delta i-pilotprojektet för Seiscomp 3 (som beskrivs i del 2). Denna utbildning kommer också att bereda tillfälle att främja samarbete bland teknisk personal vid berörda institut i regionen.
  Därefter kommer omfattande tekniskt bistånd att ges utvalda NDC för att hjälpa dem att tillämpa tillvaratagna erfarenheter från den regionala utbildningen av särskilda NDC. Detta bistånd kommer att anpassas till behoven hos de enskilda NDC och NDC-personalens samlade kunskaper med beaktande av andra aspekter (uppgifternas och produkternas tillämpningsområden, språk osv.). Deltagarna kommer att installera och konfigurera programvara för NDC med bistånd av den tekniska experten och upprätta ett rutinmässigt insamlings-, behandlings-, analys- och rapporteringssystem för uppgifter med utgångspunkt i den nationella myndighetens behov. Dessutom kommer grundläggande utrustning för NDC, bland annat datorutrustning och kringutrustning, att ges vissa länder, på grundval av en bedömning av deras behov. Om utrustning ges, kommer även utbildning i installation, underhåll och drift av denna utrustning att tillhandahållas av den tekniska experten. |
| --- | --- |

Element 2: Utbildning och tekniskt bistånd: Regional utbildning kommer att genomföras för att sammanföra deltagare från de institutioner som identifierats i samband med element 1. Denna utbildning kommer att tillhandahålla teknisk undervisning om PTS-uppgifter och PTS-produkter. Under utbildningen kommer deltagarna att arbeta med PTS-programvara som har utvecklats för NDC och som kan användas för att få tillgång till och analysera PTS-uppgifter och PTS-produkter.

Tillämpningsområdet kommer att utvidgas till att omfatta teknik för modellberäkningar av atmosfärisk transport och radionuklidtransport. Dessutom kommer vissa länder att delta i-pilotprojektet för Seiscomp 3 (som beskrivs i del 2). Denna utbildning kommer också att bereda tillfälle att främja samarbete bland teknisk personal vid berörda institut i regionen.

Därefter kommer omfattande tekniskt bistånd att ges utvalda NDC för att hjälpa dem att tillämpa tillvaratagna erfarenheter från den regionala utbildningen av särskilda NDC. Detta bistånd kommer att anpassas till behoven hos de enskilda NDC och NDC-personalens samlade kunskaper med beaktande av andra aspekter (uppgifternas och produkternas tillämpningsområden, språk osv.). Deltagarna kommer att installera och konfigurera programvara för NDC med bistånd av den tekniska experten och upprätta ett rutinmässigt insamlings-, behandlings-, analys- och rapporteringssystem för uppgifter med utgångspunkt i den nationella myndighetens behov. Dessutom kommer grundläggande utrustning för NDC, bland annat datorutrustning och kringutrustning, att ges vissa länder, på grundval av en bedömning av deras behov. Om utrustning ges, kommer även utbildning i installation, underhåll och drift av denna utrustning att tillhandahållas av den tekniska experten.

| | Element 3: Uppföljning: I syfte att konsolidera de förvärvade kunskaperna och/eller fylla återstående luckor, kommer uppföljningsbesök att genomföras i mottagarländerna för att bedöma hur deltagarna använder sig av vad de lärde sig under utbildningen i samband med element 2. Målet med dessa uppföljningsbesök är att säkerställa att den lokala tekniska personalen rutinmässigt kan använda PTS-uppgifter och PTS-produkter.
  Besöken kommer att anpassas på grundval av de lokala behoven och det lokala kunnandet och med beaktande av ett hållbarhetsperspektiv, så att verksamheten fortsätter även efter det att projektet avslutats. En övergripande slutrapport för varje mottagarland kommer att utgöra grunden för ytterligare uppföljande aktiviteter i varje land. |
| --- | --- |

Element 3: Uppföljning: I syfte att konsolidera de förvärvade kunskaperna och/eller fylla återstående luckor, kommer uppföljningsbesök att genomföras i mottagarländerna för att bedöma hur deltagarna använder sig av vad de lärde sig under utbildningen i samband med element 2. Målet med dessa uppföljningsbesök är att säkerställa att den lokala tekniska personalen rutinmässigt kan använda PTS-uppgifter och PTS-produkter.

Besöken kommer att anpassas på grundval av de lokala behoven och det lokala kunnandet och med beaktande av ett hållbarhetsperspektiv, så att verksamheten fortsätter även efter det att projektet avslutats. En övergripande slutrapport för varje mottagarland kommer att utgöra grunden för ytterligare uppföljande aktiviteter i varje land.

I likhet med beslut 2010/461/Gusp kommer detta projekt att innebära tillhandahållande av regional grupputbildning om behandling av IMS-uppgifter och analys av IDC-produkter samt vid behov tillhandahållande av basutrustning. I den mån det är genomförbart kommer skräddarsydd utbildning och kapacitetsuppbyggande verksamhet att utformas för de mottagarländer där särskilda behov i samband med inrättandet av NDC och säkra signatärkonton samt de civila och vetenskapliga fördelarna har identifierats och bedömts.

All verksamhet i mottagarländerna kommer att utföras i nära samordning med, och med stöd från, PTS för att sörja för effektivitet och hållbarhet vid utbildning och andra kapacitetsuppbyggande insatser i anslutning till projektet. Dessutom kommer detta att säkerställa en adekvat harmonisering med den verksamhet som genomförts enligt tidigare rådsbeslut/gemensamma åtgärder och inom ramen för den förberedande kommissionens mandat.

Med tillämpning av ovannämnda kriterier planerar PTS verksamhet i så många av följande stater som möjligt, med förbehåll för en föregående bedömning från PTS:s sida av genomförbarheten utifrån de lokala förutsättningarna vid den aktuella tidpunkten:

| i) | I Latinamerika och Västindien: De länder som förtecknades men inte valdes för beslut 2010/461/Gusp (Antigua och Barbuda, Bahamas, Barbados, Belize, Bolivia, Costa Rica, Dominikanska republiken, Ecuador, El Salvador, Grenada, Guatemala, Guyana, Haiti, Honduras, Jamaica, Panama, Paraguay, Surinam och Uruguay) samt Brasilien, Chile, Colombia, Dominica, Kuba, Mexiko, Nicaragua, Peru, Saint Lucia, Saint Vincent och Grenadinerna, Trinidad och Tobago samt Venezuela. |
| --- | --- |

i)

I Latinamerika och Västindien: De länder som förtecknades men inte valdes för beslut 2010/461/Gusp (Antigua och Barbuda, Bahamas, Barbados, Belize, Bolivia, Costa Rica, Dominikanska republiken, Ecuador, El Salvador, Grenada, Guatemala, Guyana, Haiti, Honduras, Jamaica, Panama, Paraguay, Surinam och Uruguay) samt Brasilien, Chile, Colombia, Dominica, Kuba, Mexiko, Nicaragua, Peru, Saint Lucia, Saint Vincent och Grenadinerna, Trinidad och Tobago samt Venezuela.

| ii) | I Östeuropa: Albanien, Armenien, Azerbajdzjan, Bosnien och Hercegovina, Bulgarien, Estland, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Georgien, Kroatien, Lettland, Litauen, Moldavien, Montenegro, Polen, Rumänien, Serbien, Slovakien, Ungern och Vitryssland. |
| --- | --- |

ii)

I Östeuropa: Albanien, Armenien, Azerbajdzjan, Bosnien och Hercegovina, Bulgarien, Estland, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Georgien, Kroatien, Lettland, Litauen, Moldavien, Montenegro, Polen, Rumänien, Serbien, Slovakien, Ungern och Vitryssland.

| iii) | I Sydostasien, Stillahavsområdet och Fjärran Östern: Brunei, Burma/Myanmar, Cooköarna, Fiji, Filippinerna, Kambodja, Kiribati, Laos, Marshallöarna, Mikronesien, Mongoliet, Nauru, Niue, Palau, Papua Nya Guinea, Salomonöarna, Samoa, Singapore, Thailand, Tonga, Tuvalu, Vanuatu, Vietnam och Östtimor. |
| --- | --- |

iii)

I Sydostasien, Stillahavsområdet och Fjärran Östern: Brunei, Burma/Myanmar, Cooköarna, Fiji, Filippinerna, Kambodja, Kiribati, Laos, Marshallöarna, Mikronesien, Mongoliet, Nauru, Niue, Palau, Papua Nya Guinea, Salomonöarna, Samoa, Singapore, Thailand, Tonga, Tuvalu, Vanuatu, Vietnam och Östtimor.

Del 2: Programvarupaketet Seiscomp 3

Denna del innehåller en användarvänlig, öppen och integrerad plattform som använder sig av Seiscomp 3, en programvara som redan används i stor utsträckning inom seismologi och i samband med tsunamivarning för insatser vid katastrofer och nödsituationer samt specifik programvara för beräkning med matrisoperationer (PMCC, Fk) och interaktiva granskningsverktyg (geotool, Jade). Denna programvara är väl lämpad för de NDC:s behov i fråga om automatisk mottagning och behandling av vågformiga data, beräkning med matrisoperationer, automatisk produktion av bulletiner och interaktiv granskning av data.

Vad gäller kapacitetsutveckling finns det redan en stor grupp Seiscomp 3-användare bland NDC och andra institutioner. När denna integrerade plattform tillämpas allmänt kommer den att tilltala de nya NDC och påskynda kapacitetsutvecklingen bland dem. Seiscomp 3 möjliggör också ett enkelt utbyte av uppgifter mellan olika NDC. Formatet används i stor utsträckning i det internationella samfundet, och dess användning vid NDC och IDC skulle avsevärt öka och förenkla utbytet av uppgifter, och även i realtid (vilket i dagens läge inte är möjligt med programvarupaketet NDC in a box).

Det har flera gånger nämnts att det finns ett starkt samband mellan ett aktivt NDC och välfungerande stationer. Därför torde utvecklingen av programvarupaketet Seiscomp 3 märkbart bidra till att upprätthålla stödjande seismiska stationer. På lång sikt möjliggör tillämpningen av Seiscomp 3 att NDC under utveckling använder sina stationsdata effektivt och fortlöpande observerar den operativa statusen.

Denna del är inriktad på utvecklingen och tillämpningen av programvara, inklusive ibruktagande och utbildning.

Några pilotländer med institutioner som har visat prov på tillräcklig teknisk kapacitet och intresse för att delta kommer att väljas ut för ibruktagande och utbildning för inledningen av projektet (t.ex. i Afrika, Östeuropa, Latinamerika samt Sydostasien, Stillahavsområdet och Fjärran Östern).

Del 3: Stipendieprogram

Målen för stipendieprogrammet är att utveckla nästa generation av vetenskapliga talanger inom området för övervakning av kärnsprängningar, stödja deras nationella institutioner och samtidigt tillgodose behov inom vetenskaplig forskning som är avgörande för att man ska kunna förbättra CTBT:s nuvarande kontrollkapacitet och tillämpningar för geovetenskap och begränsning av katastrofers verkningar.

I stipendieprogrammets inledande fas identifieras potentiella partner som ska ta emot gästforskarna. PTS kommer att göra detta genom att tillkännage stipendieprogrammet och uppmana NDC, universitet och andra potentiella partner att identifiera kompetensområden som de kan erbjuda för att ta emot stipendiater. Institut som tidigare har utnyttjat gemensam åtgärd 2008/588/Gusp och beslut 2010/461/Gusp samt annan IMS/IDC-verksamhet, såsom tekniska möten, expertmöten och workshoppar, och som har utvecklat sakkunskap kommer att uppmuntras att ansöka om att vara värdinstitut.

Stipendiemöjligheterna kommer att tillkännages av PTS, inklusive de kompetensområden som värdinstituten erbjuder. I ansökan kommer kandidaterna att uppmanas att beskriva sitt projekt och dess koppling till de tillkännagivna kompetensområdena. Kandidaterna och förslagen kommer att bedömas och väljas ut av PTS, eventuellt med ändringar enligt PTS behov. Varje stipendiat ska rapportera regelbundet till PTS avseende resultat och återkoppling. Expertmöten, CTBTO:s konferens om vetenskap, teknik och innovation 2013 och liknande sammankomster kommer att användas för att marknadsföra detta projekt, uppmana till deltagande och skapa tillfällen för stipendiaterna att visa sina resultat. Syftet med detta projekt är att uppbåda extern expertis som en styrkemultiplikator, med hänsyn tagen till tillgängliga personalresurser vid PTS.

Del 4: Virtuellt centrum för datautnyttjande

Utvecklingsplattformen (maskinvara och programvara) för det virtuella centrumet för datautnyttjande tillhandahåller en plattform för vetenskapligt utbyte genom att ge tillgång till ett stort arkiv med parametriska och vågformiga data och radionukliddata för forskare som arbetar med att förbättra behandlingen vid IDC. Det virtuella centrumet för datautnyttjande ger också tillgång till programvara och tillgång till testversioner av behandlingsledningarna så att man kan föra in och testa alternativa moduler.

Seiscomp 3 kommer i synnerhet att tillämpas i det virtuella centrumet för datautnyttjande under dess utveckling och testningsfas. Det virtuella centrumet för datautnyttjande tillhandahåller också en plattform för att införliva tilläggsdata med IMS-data för att undersöka vilka förbättringar som följer av detta tillägg. Särskild vikt kommer att fästas vid att göra centrumet tillgängligt för stipendiater som valts ut inom del 3, enligt behov.

Finansieringen kommer att användas för att kontraktera experttjänster för att bistå forskare som använder det virtuella centrumet för datautnyttjande och för att säkerställa att systemet fungerar korrekt.

2.1.3   Fördelar och resultat

Fler utvecklingsländer kommer att ha möjlighet att fullgöra sina kontrollskyldigheter enligt CTBT och utnyttja IMS-data och IDC-produkter. Det tekniska biståndet och utbildningen kommer att utvidgas till att omfatta ytterligare länder i Latinamerika och Västindien och till två andra regioner (Östeuropa samt Sydostasien, Stillahavsområdet och Fjärran Östern).

Räckvidden för dataprogram för kapacitetsuppbyggnad kommer att breddas genom utvecklingen och främjandet av en integrerad programvaruplattform kring Seiscomp 3. Den programvaran kommer att utvidgas till att omfatta behandling av hydroakustiska data och infraljudsdata. Eftersom Seiscomp 3 redan används i stor utsträckning och underlättar enkelt datautbyte, kommer det att utgöra ett medel för att nå många fler NDC och andra institutioner än tidigare.

Ett stipendieprogram kommer att inledas för nästa generation av vetenskapliga talanger inom övervakning av kärnsprängningar för att stödja deras nationella institutioner och samtidigt tillgodose behov inom vetenskaplig forskning som är avgörande för CTBT-kontroll samt civila och vetenskapliga tillämpningar.

Plattformen för det virtuella centrumet för datautnyttjande som tillhandahåller en plattform för vetenskapligt utbyte kommer att upprätthållas och utvidgas till att omfatta Seiscomp 3-plattformen.

2.2   Projekt 2: Utveckling av kapacitet för framtida generationer av CTBT-experter – initiativet för kapacitetsutveckling

2.2.1   Bakgrund

Initiativet för kapacitetsutveckling, som inrättades 2010, utgör en viktig del av den förberedande kommissionens utbildningsverksamhet som syftar till att bygga upp och upprätthålla den nödvändiga kapaciteten avseende de tekniska, vetenskapliga, rättsliga och politiska aspekterna av CTBT och dess kontrollsystem. Initiativet grundar sig på insikten att CTBT:s ikraftträdande och universalisering och förstärkningen av kontrollsystemet är beroende av en aktiv och välinformerad medverkan av framtida generationer av politiska, rättsliga och tekniska experter, särskilt från utvecklingsländerna.

2.2.2   Projektets tillämpningsområde

Med tanke på den fortsatta förseningen av CTBT:s ikraftträdande är det av avgörande betydelse att upprätthålla såväl politiskt stöd för som teknisk expertis i fråga om alla aspekter av CTBT. Genom att utvidga gruppen sakkunniga till att omfatta också andra än de traditionellt berörda parterna kommer initiativet för kapacitetsutveckling att öka möjligheterna för det bredare samfundet att bidra till att stärka och effektivt genomföra det kontrollsystem som inrättats multilateralt genom CTBT.

Projektet består av tre delar:

| 1. | Del 1:
  Deltagande i seminarier för ”utbildning av utbildare” 2013 och 2014. |
| --- | --- |

1.

Del 1:

Deltagande i seminarier för ”utbildning av utbildare” 2013 och 2014.

| 2. | Del 2:
  Deltagande av experter från utvecklingsländer i utbildningskurser inom initiativet för kapacitetsutveckling och stöd till gemensamma forskningsprojekt. |
| --- | --- |

2.

Del 2:

Deltagande av experter från utvecklingsländer i utbildningskurser inom initiativet för kapacitetsutveckling och stöd till gemensamma forskningsprojekt.

| 3. | Del 3:
  Förstärkning av plattformen för e-lärande inom initiativet för kapacitetsutveckling och multimedieläromedel. |
| --- | --- |

3.

Del 3:

Förstärkning av plattformen för e-lärande inom initiativet för kapacitetsutveckling och multimedieläromedel.

Del 1: Deltagande i seminarier för ”utbildning av utbildare” 2013 och 2014

Genom seminarierna för ”utbildning av utbildare” kommer den förberedande kommissionen att ge metodisk vägledning för akademiker och forskningsinstitut som är engagerade på CTBT-relaterade områden och på så sätt öka medvetenheten om och förståelsen av CTBT i den akademiska världen och bland personer som är verksamma inom det politiska området. Den finansiering som tillhandahålls kommer att bidra till deltagandet av företrädare för den akademiska världen och forskningsinstitut – med tonvikt på universitet och forskningsinstitut i Europa och utvecklingsländerna – som kommer att hålla kurser och erbjuda utbildningsprogram om CTBT, särskilt om dess vetenskapliga och tekniska aspekter.

Seminarierna, som ska hållas 2013 och 2014, kommer att samla professorer och forskare från alla delar av världen, även från de stater som förtecknas i bilaga 2 till CTBT, som kommer att dela med sig av bästa praxis i fråga om utlärning av CTBT-relaterade frågor och få utbildning om hur de kan integrera kursmaterial från initiativet för kapacitetsutveckling i sina läroplaner. Under seminarierna kommer man också att utforska olika sätt att öka antalet CTBT-relaterade forskningsprojekt inom berörda universitet samt uppmuntra deltagarna att utse studerande som kan delta i kurser inom initiativet för kapacitetsutveckling.

Del 2: Deltagande av experter från utvecklingsländer i utbildningskurser inom initiativet för kapacitetsutveckling och stöd till gemensamma forskningsprojekt

—   Deltagande i utbildningskurser inom initiativet för kapacitetsutveckling

I linje med den oöverträffade framgången för 2011 års fördjupade vetenskapskurs, där hundratals personer utbildades, bland annat stationsoperatörer, NDC-analytiker, diplomater, studerande och medlemmar av det civila samhället, kommer den förberedande kommissionen att fortsätta att erbjuda årliga vetenskapsbaserade CTBT-kurser. Den förberedande kommissionen kommer att anordna en två veckor lång vetenskaps- och teknikbaserad intensivkurs i november 2012 och en liknande kurs i slutet av 2013. Dessa kurser kommer att erbjudas i Wien och utnyttja en skräddarsydd online-inlärningsmiljö med bland annat direktuppspelning av föreläsningar för dem som deltar från andra delar av världen.

Den finansiering som tillhandahålls kommer att bidra till deltagandet av omkring 15 experter per år – med tonvikt på kvinnor och utvecklingsländer – i vetenskapliga och tekniska utbildningskurser inom initiativet för kapacitetsutveckling.

—   Gemensamma forskningsprojekt

Finansieringen kommer att bidra till att stödja gemensamma forskningsprojekt om CTBT:s kontrollsystem genom meritbaserade forskningsstipendier för doktorander och postdoktorander från Europa och utvecklingsländer. Denna forskning kommer att vara knuten till den förberedande kommissionens befintliga projekt.

Del 3: Förstärkning av plattformen för e-lärande och multimedieläromedel inom initiativet för kapacitetsutveckling

—   Teknisk utveckling av plattformen för e-lärande

Finansieringen kommer att bidra till att ytterligare förstärka plattformen för e-lärande samt bidra till utformningen och utvecklingen av ytterligare multimedieverktyg som kommer att gynna målen i initiativet för kapacitetsutveckling – inklusive genomförandestrategier för att öka tillgängligheten av initiativets resurser i utvecklingsländerna. Konsulten kommer särskilt att undersöka möjligheterna att ytterligare öka initiativets resurser för mobila lärplattformar samt andra ytterligare multimedieläromedel och marknadsföringsmaterial.

—   Skapande av innehåll för resurser inom initiativet för kapacitetsutveckling

Finansieringen kommer att bidra till att utveckla initiativets undervisnings- och utbildningsinnehåll, som kommer att ingå i plattformen för e-lärande, samt till att skapa andra multimedieverktyg för initiativet. Detta tillvägagångssätt kommer också att vara inriktat på att integrera initiativets material i nya medier och på att utnyttja sociala massnätverk för att främja CTBT och dess kontrollsystem.

2.2.3   Fördelar och resultat

Erfarenheterna från initiativet för kapacitetsutveckling har visat att man med en relativt liten investering i kombination med en strategisk vision kan uppnå maximala resultat för unionen. Då en infrastruktur för initiativet redan finns och tillvägagångssättet har institutionaliserats i den förberedande kommissionens arbete, kommer ytterligare finansiering att göra det möjligt för den förberedande kommissionen att förbättra pågående projekt och utveckla mer innovativa sätt att tillhandahålla utbildning i CTBT-relaterade frågor till en så stor målgrupp som möjligt.

Detta initiativ främjar också sådan verksamhet som planerats inom ramen för EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen. I synnerhet stöder initiativets kurser och utbildningsverksamhet ansträngningarna för att utveckla och upprätthålla multilateralism som en hörnsten för en effektiv strategi mot spridning av massförstörelsevapen genom att utveckla kapacitet inom de rättsliga, politiska, vetenskapliga och tekniska områdena. Samarbetet med en större grupp berörda parter i det internationella samfundet i CTBT-relaterade frågor höjer dessutom medvetenheten om CTBT och främjar ansträngningarna för att uppnå universalitet och ikraftträdande CTBT.

2.3   Projekt 3: Förstärkning av modellen för atmosfärisk transport

2.3.1   Bakgrund

De modellberäkningar av atmosfärisk transport som har införts och används av den förberedande kommissionen har visat sig vara mycket användbara för civila tillämpningar, till exempel genom att ge prognoser om spridningen av de radionuklider som släpptes ut från kärnkraftverket Dai-ichi 2011.

Det nuvarande systemet för modellberäkningar av atmosfärisk transport har nu nått en viss mognad, och all ytterligare förbättring kräver en investering i fråga om dataresurser och expertkunskaper. Därför har Japans frivilliga bidrag för att stödja anskaffningen av den nya maskinvaran för modellberäkningar av atmosfärisk transport, som ska vara värd för det framtida systemet, noterats med stort intresse. För att den förberedande kommissionen snabbare ska kunna dra nytta av dessa ytterligare dataresurser, kommer detta projekt att göra det möjligt för den förberedande kommissionen att kontraktera experttjänster för modellberäkningar av atmosfärisk transport som komplement till IDC:s begränsade modellberäkningspersonal (nedan kallad modellberäkningsexperten).

2.3.2   Projektets tillämpningsområde

Modellberäkningsexperten ska koncentrera sig på att öka kapaciteten för modellberäkningar av atmosfärisk transport. De uppgifter som tilldelas modellberäkningsexperten kommer att vara inriktade på att så effektivt som möjligt utnyttja de ytterligare dataresurser som finansierats med hjälp av Japans bidrag för att säkerställa en så korrekt modellberäkning som möjligt av spridningen av radionuklider i särskilda fall. Dessa uppgifter ska överensstämma med den förberedande kommissionens uppdrag.

Uppgifterna ska omfatta men inte vara begränsade till:

| a) | Förvärv av högupplösande meteorologiska fält av hög kvalitet i samarbete med Meteorologiska världsorganisationen (WMO) och specialiserade institut i dess medlemsstater. |
| --- | --- |

a)

Förvärv av högupplösande meteorologiska fält av hög kvalitet i samarbete med Meteorologiska världsorganisationen (WMO) och specialiserade institut i dess medlemsstater.

| b) | Förbättring av de moduler som rör radionuklider och fastställande av en optimal konfiguration för en modell eller flera modeller för atmosfärisk transport. |
| --- | --- |

b)

Förbättring av de moduler som rör radionuklider och fastställande av en optimal konfiguration för en modell eller flera modeller för atmosfärisk transport.

| c) | Identifiering av behoven vad gäller stödet till civila tillämpningar avseende modellberäkningar av atmosfärisk transport genom interaktion med externa experter, inklusive samarbete med Internationella atomenergiorganet (IAEA). |
| --- | --- |

c)

Identifiering av behoven vad gäller stödet till civila tillämpningar avseende modellberäkningar av atmosfärisk transport genom interaktion med externa experter, inklusive samarbete med Internationella atomenergiorganet (IAEA).

| d) | Införlivande av denna utveckling med en förstärkning av stödet avseende modellberäkningar av atmosfärisk transport i samband med evenemang som rör CTBT. |
| --- | --- |

d)

Införlivande av denna utveckling med en förstärkning av stödet avseende modellberäkningar av atmosfärisk transport i samband med evenemang som rör CTBT.

Modellberäkningsexperten ska därför ha en stark bakgrund i fråga om att förstå atmosfäriska processer och särskilt fenomenet radionuklidtransport, expertkunskaper om numerisk prognos och spridning, tekniska kodnings- och skriptningskunskaper samt den sociala kompetens som behövs för att garantera ett smidigt och intensifierat samarbete mellan CTBTO, WMO, IAEA och samordningskommittén för hantering av kärntekniska nödsituationer (IACRNE).

2.3.3   Fördelar och resultat

Detta projekt ska bland annat resultera i spetskapacitet i fråga om modellberäkningar av atmosfärisk transport för att stödja både den förberedande kommissionens uppdrag och relevant civil tillämpning. Det ska också underlätta en bättre samordning av resurserna för modellberäkningar av atmosfärisk transport mellan internationella organisationer samt underlätta kommunikation och informationsutbyte.

2.4   Projekt 4: Karakterisering och begränsning av radioaktivt xenon

2.4.1   Bakgrund

Radioaktivt xenon är en viktig indikator för att fastställa huruvida en kärnsprängning har ägt rum. Under de senaste 10–15 åren har IMS mätteknik väsentligt förbättrats. Känsligheten hos IMS ädelgasnätverk påverkas till följd av detta i allt högre grad av den globala bakgrund av radioaktivt xenon som härstammar från civila kärntekniska tillämpningar (såsom anläggningar för produktion av medicinska isotoper). Detta projekt bygger på den verksamhet som understötts genom gemensam åtgärd 2008/588/Gusp.

2.4.2   Projektets tillämpningsområde

Detta projekt består av två delar:

| 1. | Del 1: Karakterisering av bakgrunden av radioaktivt xenon. |
| --- | --- |

1.

Del 1: Karakterisering av bakgrunden av radioaktivt xenon.

| 2. | Del 2: Begränsning av radioaktivt xenon. |
| --- | --- |

2.

Del 2: Begränsning av radioaktivt xenon.

Del 1:

Den förberedande kommissionen mäter radioaktivt xenon i omgivningen med hjälp av mycket känsliga system, vilket utgör en viktig del av CTBT:s kontrollsystem. Med det bidrag som mottagits från unionen inom ramen för gemensam åtgärd 2008/588/Gusp har den förberedande kommissionen förvärvat två transportabla system för mätning av de radioaktiva isotoperna 133Xe, 135Xe, 133mXe och 131mXe. Systemen kommer att användas för att mäta bakgrunden av radioaktivt xenon i Indonesien och Kuwait. I detta syfte har samarbetsavtal med partnerinstitut (BATAN, Indonesien och KISR, Kuwait) ingåtts.

Eftersom dessa båda områden ger omfattande information om karakteriseringen av den globala bakgrunden av radioaktivt xenon, är syftet med detta projekt för det första att förlänga mätningskampanjerna i Indonesien och Kuwait med ytterligare sex månader till 12 månader. Förlängningen av mätningskampanjen skulle göra det möjligt att karakterisera dessa två områden under en hel 12-månadersperiod, vilket skulle täcka alla säsongbetingade förhållanden.

För det andra, efter det att dessa kampanjer avslutats, planerar PTS att utföra ytterligare mätningar i områden där den globala bakgrunden av radioaktivt xenon inte är helt klarlagd och dess effekter på IMS-systemet är okända. Persiska viken och Sydamerika är de områden som står i tur härnäst.

För att man ska kunna fortsätta med dessa mätningskampanjer behövs medel för att transportera de mobila ädelgassystemen till nya områden och för driften av de båda systemen under en period på helst minst 12 månader i varje område samt regelbundet underhåll.

Efter dessa mätningskampanjer kommer systemen att vara tillgängliga för PTS som kan använda dem för uppföljningsstudier av bakgrunden av radioaktivt xenon och/eller som system för utbildningsändamål.

Del 2:

Denna del utgörs av en pilotstudie där man undersöker möjligheterna att absorbera isotoper av radioaktivt xenon med hjälp av olika material och metoder och att utveckla ett filtreringssystem. Målet med studien är att förbättra IMS detektionskapacitet samt tillförlitligheten och kvaliteten hos IDC:s data.

Denna del syftar till att utveckla ett litet och versatilt system, som lätt kan användas i olika skeden av produktionsprocessen för att fastställa den optimala placeringen av reduktionssystemet inom en anläggnings struktur. Reduktionssystemets mångsidighet kommer också att underlätta dess användning i andra anläggningar för isotopproduktion.

Medan tidigare verksamhet som stötts av unionen har gjort det möjligt att kartlägga frågan om ädelgasutsläpp, går denna pilotstudie ett steg längre och söker konkreta lösningar för att åtgärda problemet. Denna del kommer att bygga på en preliminär studie som har utförts av det belgiska centrumet för kärnforskning (SCK•CEN, Belgien) och Pacific Northwest National Laboratory (USA).

Denna del består av tre element:

| | Element 1: Experiment för absorption av radioaktivt xenon: konstruktion av en experimentell struktur och testning av olika absorptionsmaterial (silverzeolit, kolmolekylfilter) under olika förhållanden (temperatur, flöde, bärgas). |
| --- | --- |

Element 1: Experiment för absorption av radioaktivt xenon: konstruktion av en experimentell struktur och testning av olika absorptionsmaterial (silverzeolit, kolmolekylfilter) under olika förhållanden (temperatur, flöde, bärgas).

| | Element 2: Utformning av ett portabelt filtreringssystem på grundval av en analys av de absorptionsexperiment som utförts i fas 1. |
| --- | --- |

Element 2: Utformning av ett portabelt filtreringssystem på grundval av en analys av de absorptionsexperiment som utförts i fas 1.

| | Element 3: Konstruktion av ett optimerat portabelt filtreringssystem och testning på laboratorienivå. Efter detta steg är det portabla filtreringssystemet färdigt för testning vid anläggningarna för produktion av radioaktiva läkemedel vid det belgiska nationella institutet för radioaktiva ämnen (IRE, Belgien). Systemet kommer även att inbegripa instrument för strålningsdetektering för att fastställa den reduktionsfaktor för radioaktivt xenon som har uppnåtts på fältet. |
| --- | --- |

Element 3: Konstruktion av ett optimerat portabelt filtreringssystem och testning på laboratorienivå. Efter detta steg är det portabla filtreringssystemet färdigt för testning vid anläggningarna för produktion av radioaktiva läkemedel vid det belgiska nationella institutet för radioaktiva ämnen (IRE, Belgien). Systemet kommer även att inbegripa instrument för strålningsdetektering för att fastställa den reduktionsfaktor för radioaktivt xenon som har uppnåtts på fältet.

Efter varje steg kommer all förvärvad kunskap att samlas i en detaljerad rapport.

Genomförandearbetet i denna del kommer att utföras av entreprenörer. Den förberedande kommissionen kommer vid behov att tillhandahålla sin sakkunskap om xenonadsorption.

Den förberedande kommissionen kommer också att fortsätta att övervaka de utsläpp av radioaktivt xenon som detekteras vid de lokala stationerna. Utsläppsreduktionen bör ha en omedelbar effekt på den detekterade nivån av radioaktivt xenon. Användningen av utsläppsmätningar vid anläggningen i Belgien (dvs. övervakning av skorstensutsläpp) kan också ge information om hur framgångsrik reduktionen har varit. Den förberedande kommissionen kan bistå med analysen av dessa data.

2.4.3   Fördelar och resultat

I linje med unionens mål för icke-spridning kommer detta projekt att bidra till att göra CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem stabilare samt stärka den förberedande kommissionens kapacitet att mer exakt övervaka radioaktivt xenon. Genom att begränsa utsläppen av radioaktivt xenon från civila tillämpningar, skulle framtida utsläpp – vilka även i fortsättningen är en viktig indikator vid övervakning och fastställande av kärnteknisk verksamhet – med större säkerhet kunna hänföras till kärnsprängningar.

Uppbyggnaden och upprätthållandet av ett stabilt kontrollsystem förstärker CTBT:s kapacitet och trovärdighet, vilket i sin tur bidrar till att stärka argumenten för CTBT:s ikraftträdande och universalisering.

Medan tidigare verksamhet inom ramen för gemensam åtgärd 2008/588/Gusp och beslut 2010/461/Gusp har gjort det möjligt att kartlägga problemet med ädelgasutsläpp, skulle ytterligare finansiering komplettera tidigare unionsfinansiering och möjliggöra att man börjar åtgärda problemet med ädelgasutsläpp. Ett nära samarbete mellan den förberedande kommissionen och de utsedda institutionerna (SCK•CEN och IRE) skulle garantera kontinuiteten i det arbete som har gjorts och optimera den befintliga samlade kunskapen och expertisen.

2.5   Projekt 5: Stöd till den integrerade fältövningen 2014 (IFE14): Utveckling av en integrerad multispektral array

2.5.1   Bakgrund

Detta projekt ska stödja IFE14 genom utveckling av en integrerad multispektral array med hjälp av inköpt utrustning och naturabidrag.

Den förberedande kommissionen har i uppdrag att fortsätta sin verksamhet med koppling till multispektral och infraröd teknik (MSIR-teknik) för att fastställa en specificering för utrustningen och operativa förfaranden för inspektioner på plats.

Vid det expertmöte om multispektral avbildning och infrarött ljus för inspektioner på plats (MSEM-11) som hölls den 30 mars–1 april 2011 i Rom, Italien, och som finansierades inom ramen för beslut 2010/461/Gusp, kom man fram till att instrument för färdigköpta allmänt tillgängliga produkter (Cots) bör övervägas i samband med inspektioner på plats, eftersom detta är det mest kostnadseffektiva alternativet för denna teknik. MSIR-teknikens betydelse i samband med inspektioner på plats framkom ytterligare när denna teknik i september 2011 testades i Ungern.

Relevanta karakteristika i samband med inspektioner på plats identifierades med hjälp av en integrerad MSIR-sensorarray. Ungern har som ett naturabidrag erbjudit två flygburna sensorer som detekterar synligt/nära infrarött ljus (VNIR) och kortvågigt infrarött ljus (SWIR). Flygburen fjärranalys med hjälp av MSIR-teknik ger stora möjligheter i samband med inspektioner på plats, men olika system består för närvarande av flera, enskilda sensorer med enskilda, diskreta behandlingsrutiner som utnyttjar olika anpassade programvarupaket. Det finns endast ett fåtal integrerade MSIR-system som i sig kan överföra simultana data över hela det spektralområdet som är av intresse för inspektioner på plats.

2.5.2   Projektets tillämpningsområde

För att man ska kunna optimera tillämpningen av MSIR-flygburen fjärranalysteknik inom ramen för en inspektion på plats, är det tänkt att detta projekt ska sammanställa ett system som utgörs av en kompakt array av utvalda sensorer med relevans på inspektioner på plats och med en på förhand uppställd efterbehandlingskedja som använder inspektionsspecifika programvarurutiner som underlättar den kvantitativa dataanalysen och snabbare gör resultaten av inspektionslagets arbete tillgängliga.

Detta upplägg med en box/en programvara har potential att i hög grad förbättra inspektionlagets arbete.

MSIR-systemet kan anses vara modulärt, med möjlighet att tillföra ytterligare sensorer till arrayen när ekonomin medger detta.

I idealfallet ska systemet bestå av

| a) | en multi-/hyperspektral sensor som detekterar VNIR för identifiering av exempelvis antropogena ytor, vegetationsmönster och vegetationsstress, |
| --- | --- |

a)

en multi-/hyperspektral sensor som detekterar VNIR för identifiering av exempelvis antropogena ytor, vegetationsmönster och vegetationsstress,

| b) | en multi-/hyperspektral sensor som detekterar SWIR för identifiering av fukthaltsmönster och förändrad fördelning av olika oorganiska material, |
| --- | --- |

b)

en multi-/hyperspektral sensor som detekterar SWIR för identifiering av fukthaltsmönster och förändrad fördelning av olika oorganiska material,

| c) | en RGB-digitalkamera (som används i kombination med ljusdetektion och avståndsmätning – Lidar) som ska generera ett ortofoto av inspektionsområdet för att lagen på fältet ska kunna orientera sig och få kringinformation, |
| --- | --- |

c)

en RGB-digitalkamera (som används i kombination med ljusdetektion och avståndsmätning – Lidar) som ska generera ett ortofoto av inspektionsområdet för att lagen på fältet ska kunna orientera sig och få kringinformation,

| d) | ett Lidar-instrument som möjliggör generering av en topografisk modell för ortorektifiering av bilderna och används för detektering av karakteristika under trädkronorna, |
| --- | --- |

d)

ett Lidar-instrument som möjliggör generering av en topografisk modell för ortorektifiering av bilderna och används för detektering av karakteristika under trädkronorna,

| e) | en digital värmekamera som detekterar värmemönster från fordon i rörelse samt varmt eller kallt vatten vid eller nära jordytan, |
| --- | --- |

e)

en digital värmekamera som detekterar värmemönster från fordon i rörelse samt varmt eller kallt vatten vid eller nära jordytan,

| f) | en nedåtriktad videokamera som ger inspektionslaget en flygbild av inspektionsområdet för informationsteknologi, |
| --- | --- |

f)

en nedåtriktad videokamera som ger inspektionslaget en flygbild av inspektionsområdet för informationsteknologi,

| g) | en GPS och all tillhörande utrustning, inklusive monitorer och certifierade instrumenthöljen för samtidig användning av sensorerna. |
| --- | --- |

g)

en GPS och all tillhörande utrustning, inklusive monitorer och certifierade instrumenthöljen för samtidig användning av sensorerna.

Det som anges i leden a, b och (delvis) g har erbjudits som naturabidrag från Ungern och ska utgöra kärnan i MSIR-systemet. Ytterligare sensorer och produkter bör införas i systemet enligt följande rangordning och om det finns medel för detta: c, e, d och f.

Det är önskvärt att det som anges under c, e och d köps in under den första utvecklingsfasen, eftersom detta potentiellt kan ge inspektionslagen de största insikterna.

Utöver datorutrustning skulle en utveckling av en programvaruplattform ge en optimal och på förhand uppställd efterbehandlingskedja som använder inspektionsspecifika rutiner för att underlätta den kvantitativa analysen av flygburna fjärranalysdata.

2.5.3   Fördelar och resultat

Detta projekt ligger i linje med målen för – och främjar – unionens icke-spridningspolitik och skulle stärka den förberedande kommissionens detektions- och kontrollkapacitet. Projektet skulle också skapa ett inslag av innovation och utvecklingsarbete.

2.6   Projekt 6: Upprätthållande av certifierade stödjande seismiska stationer inom det internationella övervakningssystemet

2.6.1   Bakgrund

Detta projekt ska bygga vidare på framstegen med genomförandet av beslut 2010/461/Gusp. Det beslutet syftade huvudsakligen till vidtagande av åtgärder när stationer får driftsstörningar som kräver brådskande underhåll samt vidtagande av åtgärder med avseende på föråldrad utrustning och förbättrad hushållning med utrustning vid utvalda stationer.

Projektet är tänkt att bygga vidare på tillvaratagna erfarenheter och fokusera på en förstärkning av dessa stationers underhållsstrukturer, så att stationerna långsiktigt kan dra nytta av dem, genom att det – till inga eller endast låga kostnader – ingås underhållskontrakt med stationsoperatörerna. Detta projekt har också en komponent som avser tillhandahållande/ersättande av transportmedel som behövs för att stationsoperatörerna snabbt och effektivt ska kunna utföra sina uppgifter.

2.6.2   Projektets tillämpningsområde

Detta projekt syftar till genomförande, till inga eller endast låga kostnader, av underhållskontrakt med den utsedda stationsoperatörsinstitutionen i värdländer som har visat sig villiga att införa den nödvändiga stödstrukturen i sitt land och för sina stationer i syfte att underlätta det provisoriska tekniska sekretariatets (PTS) tilldelning av kontrakt.

Fram till dess att en lämplig underhållsnivå har säkrats vid de fastställda stationerna kan PTS behöva se till att stationens underhåll ligger på en godtagbar nivå vid ett årligt besök för tekniskt bistånd. Fordon (eller lämpliga transportmedel) kan behöva köpas in för underhåll på tekniskt utvärderade platser. Som ett led i etableringen av ett flertal stödjande seismiska stationer tillhandahölls fordon för stationsoperatörer så att de snabbt skulle kunna reagera vid funktionsstörningar och så att det skulle finnas transportmedel för rutinoperationer och underhåll. Många av dessa fordon har nu tjänat ut och måste ersättas. Många stationsoperatorer och värdländer har dock inte tillräckliga resurser för att planenligt ersätta dem. Medel kommer också att användas för att lägga ut experttjänster på entreprenad.

Den förberedande kommittén förväntar sig att verksamhet till stöd för så många stationer som möjligt även omfattar länder i följande regioner: Östeuropa, södra Asien, Stillahavsområdet, Latinamerika, Västindien och Mellanöstern. Vilka stationer som ges stöd kommer att beslutas efter det att PTS har bedömt genomförbarheten, utifrån lokala förutsättningar vid den tidpunkten.

2.6.3   Fördelar och resultat

Det beror till stor del på deltagandet av värdländerna för de identifierade, certifierade stödjande seismiska stationerna inom IMS-anläggningar om detta projekt kommer att leda till varaktiga resultat och nuvarande erfarenheter ger vid handen att de ofta reagerar långsamt och att stora insatser behövs på informations- och utbildningsområdet. Projektet skulle stödja dessa insatser och öka förståelsen för vad som krävs för att inrätta och underhålla sådana stationer.

Detta projekt bör framhålla den roll som spelas av värdlandet, liksom nationella myndigheter och ständiga representationer, samt behovet av att man upprättar ett facilitetsavtal och utnämner en stationsoperatör, så att stationerna över tiden får en datatillgänglighet som ligger på godtagbar nivå.

Detta projekt kommer att bidra till att öka datatillgängligheten vid nätverket för stödjande seismiska stationer genom bättre utbildning av stationsoperatörer, förstärkta underhållsstrukturer, ett bättre hushållande med resurser och ett större synliggörande av unionen.

3.   VARAKTIGHET

Genomförandet av projektet beräknas pågå under totalt 24 månader.

4.   MOTTAGARE

Mottagarna av de projekt som ges stöd i enlighet med detta beslut är samtliga signatärstater till CTBT samt den förberedande kommissionen.

5.   GENOMFÖRANDEORGAN

Den förberedande kommissionen kommer att få i uppdrag att genomföra projekten på det tekniska planet. Projekten kommer att genomföras direkt av personal vid den förberedande kommissionen, experter från CTBT:s signatärstater och entreprenörer.

Det är tänkt att medel ska användas för att genom entreprenad engagera en projektledningskonsulent som hjälper den förberedande kommissionen att genomföra detta beslut, att uppfylla rapporteringsskyldigheterna under hela genomförandeperioden, inklusive den slutliga beskrivande rapporten och den slutliga finansiella rapporten, att hålla ett arkiv med samtliga handlingar som avser detta beslut, särskilt med tanke på eventuella kontrollbesök, att lyfta fram unionen i alla dess aspekter, att se till att all verksamhet som avser finansiella och rättsliga frågor samt upphandling överensstämmer med det ekonomiska och administrativa ramavtalet (Fafa) samt att all information, även budgetinformation, är fullständig, korrekt och lämnas i tid.

Projekten kommer att genomföras i enlighet med Fafa och det finansieringsavtal som kommissionen ska ingå med den förberedande kommissionen.

6.   ÖVRIGA MEDVERKANDE

Projekten kommer i sin helhet att finansieras genom detta beslut. Experter från den förberedande kommissionen och från CTBT:s signatärstater kan betraktas som övriga medverkande. Dessa kommer att arbeta i enlighet med de fastställda reglerna för den förberedande kommissionens verksamhet.

---

| 14.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 314/40 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 314/40

---

RÅDETS BESLUT 2012/700/GUSP

av den 13 november 2012

inom ramen för den europeiska säkerhetsstrategin till stöd för genomförandet av Cartagena-handlingsplanen 2010–2014, som antogs i Cartagena av konventionsstaterna till 1997 års konvention om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 26.2 och 31.1, och

av följande skäl:

| (1) | Unionen bör verka för en hög grad av samarbete på alla områden för internationella förbindelser, bland annat för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med målen och principerna för Förenta nationernas stadga. |
| --- | --- |

(1)

Unionen bör verka för en hög grad av samarbete på alla områden för internationella förbindelser, bland annat för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med målen och principerna för Förenta nationernas stadga.

| (2) | Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet en europeisk säkerhetsstrategi, i vilken globala utmaningar och hot identifierades och i vilken man efterlyste en regelbaserad internationell ordning, grundad på effektiv multilateralism och välfungerande internationella institutioner. |
| --- | --- |

(2)

Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet en europeisk säkerhetsstrategi, i vilken globala utmaningar och hot identifierades och i vilken man efterlyste en regelbaserad internationell ordning, grundad på effektiv multilateralism och välfungerande internationella institutioner.

| (3) | Den europeiska säkerhetsstrategin innebär ett erkännande av Förenta nationernas stadga som den grundläggande ramen för internationella förbindelser och där förespråkas att man stärker Förenta nationerna (FN) och rustar organisationen så att den kan bära sitt ansvar och agera effektivt. |
| --- | --- |

(3)

Den europeiska säkerhetsstrategin innebär ett erkännande av Förenta nationernas stadga som den grundläggande ramen för internationella förbindelser och där förespråkas att man stärker Förenta nationerna (FN) och rustar organisationen så att den kan bära sitt ansvar och agera effektivt.

| (4) | I FN:s generalförsamlings resolution 51/45 av den 10 december 1996 uppmanades alla stater att energiskt eftersträva ett effektivt och rättsligt bindande internationellt avtal om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor. |
| --- | --- |

(4)

I FN:s generalförsamlings resolution 51/45 av den 10 december 1996 uppmanades alla stater att energiskt eftersträva ett effektivt och rättsligt bindande internationellt avtal om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor.

| (5) | Konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring (nedan kallad konventionen) öppnades för undertecknande den 3 december 1997 och trädde i kraft den 1 mars 1999. Den utgör det enda övergripande internationella instrumentet för att hantera alla aspekter av antipersonella minor, bland annat användning, lagring, produktion, handel, röjning och hjälp till offren. |
| --- | --- |

(5)

Konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring (nedan kallad konventionen) öppnades för undertecknande den 3 december 1997 och trädde i kraft den 1 mars 1999. Den utgör det enda övergripande internationella instrumentet för att hantera alla aspekter av antipersonella minor, bland annat användning, lagring, produktion, handel, röjning och hjälp till offren.

| (6) | Den 23 juni 2008 antog rådet gemensam åtgärd 2008/487/Gusp (1) till stöd för universalisering och genomförande av konventionen. Den 1 oktober 2012 hade 160 stater uttryckt sitt samtycke till att bli bundna till konventionen. |
| --- | --- |

(6)

Den 23 juni 2008 antog rådet gemensam åtgärd 2008/487/Gusp (1) till stöd för universalisering och genomförande av konventionen. Den 1 oktober 2012 hade 160 stater uttryckt sitt samtycke till att bli bundna till konventionen.

| (7) | Den 3 december 2009 antog de stater som är parter i konventionen Cartagena-handlingsplanen 2010–2014 (nedan kallad Cartagena-handlingsplanen) angående universalisering och genomförande av konventionen i alla dess aspekter. De erkände och främjade därigenom ytterligare fullt deltagande i och bidrag till genomförandet av konventionen från Internationella kampanjen för ett förbud av landminor (ICBL), Internationella rödakorskommittén (ICRC), nationella rödakors- och rödahalvmåneföreningar samt Internationella rödakors- och rödahalvmånefederationen (IFRC), FN, det internationella centrumet för humanitär minröjning i Genève (GICHD), internationella och regionala organisationer, överlevande och överlevandeorganisationer samt andra organisationer i det civila samhället i enlighet med åtgärd nr 62 i Cartagena-handlingsplanen. |
| --- | --- |

(7)

Den 3 december 2009 antog de stater som är parter i konventionen Cartagena-handlingsplanen 2010–2014 (nedan kallad Cartagena-handlingsplanen) angående universalisering och genomförande av konventionen i alla dess aspekter. De erkände och främjade därigenom ytterligare fullt deltagande i och bidrag till genomförandet av konventionen från Internationella kampanjen för ett förbud av landminor (ICBL), Internationella rödakorskommittén (ICRC), nationella rödakors- och rödahalvmåneföreningar samt Internationella rödakors- och rödahalvmånefederationen (IFRC), FN, det internationella centrumet för humanitär minröjning i Genève (GICHD), internationella och regionala organisationer, överlevande och överlevandeorganisationer samt andra organisationer i det civila samhället i enlighet med åtgärd nr 62 i Cartagena-handlingsplanen.

| (8) | Den 3 december 2010 antog konventionsstaterna ett direktiv om en enhet för stöd till genomförandet, där de enades om att enheten för stöd till genomförandet bör ge råd och tekniskt stöd till konventionsstaterna om genomförandet och universaliseringen av konventionen, underlätta kommunikationen mellan konventionsstaterna, främja kommunikation och information om konventionen både till stater som inte är parter i den och till allmänheten. Enheten för stöd till genomförandet fick i uppdrag att om lämpligt upprätthålla kontakter och samordna sitt arbete med relevanta internationella organisationer som deltar i konventionens arbete, bland annat ICBL, ICRC, IFRC, FN och GICHD. |
| --- | --- |

(8)

Den 3 december 2010 antog konventionsstaterna ett direktiv om en enhet för stöd till genomförandet, där de enades om att enheten för stöd till genomförandet bör ge råd och tekniskt stöd till konventionsstaterna om genomförandet och universaliseringen av konventionen, underlätta kommunikationen mellan konventionsstaterna, främja kommunikation och information om konventionen både till stater som inte är parter i den och till allmänheten. Enheten för stöd till genomförandet fick i uppdrag att om lämpligt upprätthålla kontakter och samordna sitt arbete med relevanta internationella organisationer som deltar i konventionens arbete, bland annat ICBL, ICRC, IFRC, FN och GICHD.

| (9) | Den 2 december 2011 antog Förenta nationernas generalförsamling resolution 66/29 om genomförande av konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring. Generalförsamlingen erinrade om att det internationella samfundet vid konventionens andra översynskonferens hade granskat genomförandet av konventionen och att konventionsstaterna hade antagit Cartagena-handlingsplanen, i vilken man betonar vikten av ett fullständigt och effektivt genomförande av konventionen och av att den efterlevs, bland annat genom genomförandet av Cartagena-handlingsplanen. Konventionsstaterna uppmanade alla stater som ännu inte hade ratificerat eller anslutit sig till konventionen att göra detta och rekommenderade alla stater att fortsätta att behandla frågan på högsta politiska nivå och att främja iakttagande av konventionen genom bilaterala, subregionala, regionala och multilaterala kontakter, uppsökande verksamhet, seminarier och andra medel. |
| --- | --- |

(9)

Den 2 december 2011 antog Förenta nationernas generalförsamling resolution 66/29 om genomförande av konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring. Generalförsamlingen erinrade om att det internationella samfundet vid konventionens andra översynskonferens hade granskat genomförandet av konventionen och att konventionsstaterna hade antagit Cartagena-handlingsplanen, i vilken man betonar vikten av ett fullständigt och effektivt genomförande av konventionen och av att den efterlevs, bland annat genom genomförandet av Cartagena-handlingsplanen. Konventionsstaterna uppmanade alla stater som ännu inte hade ratificerat eller anslutit sig till konventionen att göra detta och rekommenderade alla stater att fortsätta att behandla frågan på högsta politiska nivå och att främja iakttagande av konventionen genom bilaterala, subregionala, regionala och multilaterala kontakter, uppsökande verksamhet, seminarier och andra medel.

| (10) | Under 2012 och 2013 kommer möten mellan konventionsstaterna att äga rum. Det internationella samfundet kommer sedan att samlas under 2014 för konventionens tredje översynskonferens i syfte att bedöma framstegen med genomförandet av Cartagena-handlingsplanen. Förväntningen är att genomförandet av handlingsplanen då konkret kommer att ha bidragit till framsteg med att få ett slut på det lidande samt de dödsfall och skador som orsakas av antipersonella minor. |
| --- | --- |

(10)

Under 2012 och 2013 kommer möten mellan konventionsstaterna att äga rum. Det internationella samfundet kommer sedan att samlas under 2014 för konventionens tredje översynskonferens i syfte att bedöma framstegen med genomförandet av Cartagena-handlingsplanen. Förväntningen är att genomförandet av handlingsplanen då konkret kommer att ha bidragit till framsteg med att få ett slut på det lidande samt de dödsfall och skador som orsakas av antipersonella minor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   I syfte att stödja genomförandet av Cartagena-handlingsplanen 2010–2014 (nedan kallad Cartagena-handlingsplanen) som antogs av de stater som är parter i 1997 års konvention om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring (nedan kallad konventionen), inom ramen för den europeiska säkerhetsstrategin och i överensstämmelse med de relevanta beslut som har fattats av det internationella samfundet, ska unionen sträva mot följande mål:

| a) | Stödjande av konventionsparternas ansträngningar att genomföra de aspekter i Cartagena-handlingsplanen som gäller hjälp till offren. |
| --- | --- |

a)

Stödjande av konventionsparternas ansträngningar att genomföra de aspekter i Cartagena-handlingsplanen som gäller hjälp till offren.

| b) | Stödjande av konventionsparternas ansträngningar att genomföra de aspekter i Cartagena-handlingsplanen som gäller minröjning. |
| --- | --- |

b)

Stödjande av konventionsparternas ansträngningar att genomföra de aspekter i Cartagena-handlingsplanen som gäller minröjning.

| c) | Främjande av universaliseringen av konventionen. |
| --- | --- |

c)

Främjande av universaliseringen av konventionen.

| d) | Demonstrera unionens och dess medlemsstaters pågående engagemang för konventionen och deras beslutsamhet att samarbeta med och hjälpa de stater som behöver stöd med att uppfylla åtagandena i konventionen samt stärka unionens ledande roll i strävan att uppfylla konventionens vision om ett definitivt slut på det lidande samt de dödsfall och skador som orsakas av antipersonella minor. |
| --- | --- |

d)

Demonstrera unionens och dess medlemsstaters pågående engagemang för konventionen och deras beslutsamhet att samarbeta med och hjälpa de stater som behöver stöd med att uppfylla åtagandena i konventionen samt stärka unionens ledande roll i strävan att uppfylla konventionens vision om ett definitivt slut på det lidande samt de dödsfall och skador som orsakas av antipersonella minor.

2.   Samtliga mål som anges i punkt 1 ska eftersträvas på ett sådant sätt att de stärker konventionens historiska kultur av partnerskap och samarbete mellan stater, icke-statliga och andra organisationer och lokala partner, särskilt genom ett nära samarbete med relevanta aktörer för att stärka särskilda former av sådant samarbete.

3.   För att nå de mål som anges i punkt 1 ska unionen genomföra följande projekt:

| a) | Hjälp till offren, genom att tillhandahålla tekniskt stöd i upp till åtta instanser, genomföra upp till fem halvtidsutvärderingar och utföra upp till fem uppföljningsåtgärder. |
| --- | --- |

a)

Hjälp till offren, genom att tillhandahålla tekniskt stöd i upp till åtta instanser, genomföra upp till fem halvtidsutvärderingar och utföra upp till fem uppföljningsåtgärder.

| b) | Minröjning, genom att genomföra upp till fem halvtidsutvärderingar och utföra upp till fem uppföljningsåtgärder. |
| --- | --- |

b)

Minröjning, genom att genomföra upp till fem halvtidsutvärderingar och utföra upp till fem uppföljningsåtgärder.

| c) | Universalisering av konventionen, genom att stödja en högnivågrupp, genomföra en studie om säkerhet vid gränser utan antipersonella minor och organisera upp till tre universaliseringsseminarier. |
| --- | --- |

c)

Universalisering av konventionen, genom att stödja en högnivågrupp, genomföra en studie om säkerhet vid gränser utan antipersonella minor och organisera upp till tre universaliseringsseminarier.

| d) | Demonstration av unionens engagemang, genom att anordna inlednings- och avslutningsevenemang, säkerställa tillgången till konventionens webbplats, göra konventionsstaternas åtaganden vad gäller hjälp till offren allmänt tillgängliga, organisera ett pressbesök samt utarbeta kommunikationsmaterial och publikationer. |
| --- | --- |

d)

Demonstration av unionens engagemang, genom att anordna inlednings- och avslutningsevenemang, säkerställa tillgången till konventionens webbplats, göra konventionsstaternas åtaganden vad gäller hjälp till offren allmänt tillgängliga, organisera ett pressbesök samt utarbeta kommunikationsmaterial och publikationer.

En detaljerad beskrivning av projekten återfinns i bilagan.

Artikel 2

1.   Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den höga representanten) ska vara ansvarig för genomförandet av detta beslut.

2.   Det tekniska genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.3 ska anförtros åt enheten för stöd till genomförandet, representerad av det internationella centrumet för humanitär minröjning i Genève (GICHD). Enheten för stöd till genomförandet ska genomföra dessa uppgifter under den höga representantens kontroll. Den höga representanten ska i detta syfte ingå nödvändiga överenskommelser med GICHD.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.3 ska uppgå till 1 030 000 EUR.

2.   De utgifter som ska finansieras med det belopp som fastställs i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med förfaranden och regler för unionens allmänna budget.

3.   Kommissionen ska övervaka att de utgifter som avses i punkt 1 förvaltas på rätt sätt. Den ska i detta syfte ingå en finansieringsöverenskommelse med GICHD, i vilken det ska fastställas att enheten för stöd till genomförandet ska se till att unionens bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

4.   Kommissionen ska eftersträva ett ingående av den finansieringsöverenskommelse som avses i punkt 3 så snart som möjligt efter det att detta beslut har trätt i kraft. Den ska underrätta rådet om eventuella svårigheter i samband med detta och om tidpunkten för ingåendet av finansieringsöverenskommelsen.

Artikel 4

Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av rapporter, som regelbundet ska utarbetas av enheten för stöd till genomförandet. Dessa rapporter ska utgöra grunden för rådets utvärdering. Kommissionen ska lämna information om de finansiella aspekterna av genomförandet av detta beslut.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska upphöra att gälla 24 månader efter det att den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 har ingåtts eller sex månader efter dagen för ikraftträdandet, om inte någon finansieringsöverenskommelse har ingåtts inom denna period.

Utfärdat i Bryssel den 13 november 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EUT L 165, 26.6.2008, s. 41.

1

---

BILAGA

1.   Mål

Det övergripande syftet med detta beslut är att främja fred och säkerhet genom att stödja genomförandet av Cartagena-handlingsplanen, angående universalisering och genomförande av konventionen i alla dess aspekter.

2.   Projektbeskrivning

För att nå de mål som anges i artikel 1.1 i detta beslut ska unionen företa följande projekt:

2.1   Hjälp till offren

2.1.1   Projektmål

Konventionsstaterna till konventionen får stöd i genomförandet av de aspekter av Cartagena-handlingsplanen som gäller hjälp till offren på ett sådant sätt att de bättre kan samordna och genomföra åtgärder som resulterar i en viktig, positiv skillnad för de kvinnor, män, flickor och pojkar som fallit offer för landminor och andra explosiva lämningar efter krig.

2.1.2   Projektbeskrivning

| — | Nationellt tekniskt stöd kommer att ges av enheten för stöd till genomförandet i upp till tre instanser, bland annat genom initiativ till och/eller stöd till interministeriella processer som syftar till att genomföra skyldigheter avseende hjälp till offren i nationella kontexter, till konventionsstater som antingen a) inte har gjort särskilt stora ansträngningar för att genomföra de aspekter i Cartagena-handlingsplanen som gäller hjälp till offren och som därför skulle kunna ha behållning av incitament att börja göra detta, eller b) har fastställt, eller är på god väg att fastställa, en nationell plan och därmed har en viss genomförandeerfarenhet att bedöma, vilket gör dem till sannolikare kandidater för en omfattande, nationell halvtidsutvärdering av ansträngningarna för att genomföra Cartagena-handlingsplanen. |
| --- | --- |

—

Nationellt tekniskt stöd kommer att ges av enheten för stöd till genomförandet i upp till tre instanser, bland annat genom initiativ till och/eller stöd till interministeriella processer som syftar till att genomföra skyldigheter avseende hjälp till offren i nationella kontexter, till konventionsstater som antingen a) inte har gjort särskilt stora ansträngningar för att genomföra de aspekter i Cartagena-handlingsplanen som gäller hjälp till offren och som därför skulle kunna ha behållning av incitament att börja göra detta, eller b) har fastställt, eller är på god väg att fastställa, en nationell plan och därmed har en viss genomförandeerfarenhet att bedöma, vilket gör dem till sannolikare kandidater för en omfattande, nationell halvtidsutvärdering av ansträngningarna för att genomföra Cartagena-handlingsplanen.

| — | Omfattande nationella halvtidsutvärderingar kommer att göras i upp till tre instanser. Dessa utvärderingar kommer att involvera enheten för stöd till genomförandet, i samarbete med viktiga aktörer som ICBL som bistår mottagarländer med utarbetandet av ett detaljerat underlag för en nationell workshop, anordnandet av en nationell workshop och utformningen av ett detaljerat resultatdokument som utgör ”utvärderingen” och där kvarstående utmaningar beskrivs, mål fastställs och rekommendationer kommer att göras. |
| --- | --- |

—

Omfattande nationella halvtidsutvärderingar kommer att göras i upp till tre instanser. Dessa utvärderingar kommer att involvera enheten för stöd till genomförandet, i samarbete med viktiga aktörer som ICBL som bistår mottagarländer med utarbetandet av ett detaljerat underlag för en nationell workshop, anordnandet av en nationell workshop och utformningen av ett detaljerat resultatdokument som utgör ”utvärderingen” och där kvarstående utmaningar beskrivs, mål fastställs och rekommendationer kommer att göras.

| — | Uppföljningsåtgärder kommer att vidtas i upp till tre instanser som svar på rekommendationer i halvtidsutvärderingarna. Dessa uppföljningsåtgärder kommer att innebära att enheten för stöd till genomförandet ger ytterligare tekniskt stöd (t.ex. stöd till översyner av nationella planer och utarbetande av ett eller flera förslag till projekt). |
| --- | --- |

—

Uppföljningsåtgärder kommer att vidtas i upp till tre instanser som svar på rekommendationer i halvtidsutvärderingarna. Dessa uppföljningsåtgärder kommer att innebära att enheten för stöd till genomförandet ger ytterligare tekniskt stöd (t.ex. stöd till översyner av nationella planer och utarbetande av ett eller flera förslag till projekt).

| — | En global högnivåkonferens om hjälp till offren för landminor och andra explosiva lämningar efter krig kommer att organiseras av enheten för stöd till genomförandet i samarbete med de viktigaste aktörerna, såsom ICBL, i syfte att utnyttja erfarenheterna av hjälpen till offren inom ramen för konventionen, så att eventuella synergier/vinster utnyttjas vid genomförandet av internationella instrument (t.ex. konventionen om klustervapen, protokoll V till konventionen om förbud mot eller inskränkningar i användningen av vissa konventionella vapen som kan anses vara ytterst skadebringande eller ha urskillningslösa verkningar och konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning) som gäller samma frågor och berör samma länder. |
| --- | --- |

—

En global högnivåkonferens om hjälp till offren för landminor och andra explosiva lämningar efter krig kommer att organiseras av enheten för stöd till genomförandet i samarbete med de viktigaste aktörerna, såsom ICBL, i syfte att utnyttja erfarenheterna av hjälpen till offren inom ramen för konventionen, så att eventuella synergier/vinster utnyttjas vid genomförandet av internationella instrument (t.ex. konventionen om klustervapen, protokoll V till konventionen om förbud mot eller inskränkningar i användningen av vissa konventionella vapen som kan anses vara ytterst skadebringande eller ha urskillningslösa verkningar och konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning) som gäller samma frågor och berör samma länder.

2.1.3   Projektresultat

| — | De länder som tar emot teknisk stöd och som inte har gjort särskilt stora ansträngningar för att genomföra de aspekter i Cartagena-handlingsplanen som gäller hjälp till offren kommer att utse en kontaktpunkt, som ser till att genomförandet av skyldigheterna avseende hjälp till offren fortskrider och deltar i senare verksamhet med koppling till konventionen. |
| --- | --- |

—

De länder som tar emot teknisk stöd och som inte har gjort särskilt stora ansträngningar för att genomföra de aspekter i Cartagena-handlingsplanen som gäller hjälp till offren kommer att utse en kontaktpunkt, som ser till att genomförandet av skyldigheterna avseende hjälp till offren fortskrider och deltar i senare verksamhet med koppling till konventionen.

| — | Varje land som tar emot tekniskt stöd i något fall kommer att erhålla en rapport med rekommendationer om de logiska påföljande åtgärder som det skulle kunna vidta vid genomförandet av de aspekter av Cartagena-handlingsplanen som gäller hjälp till offren. |
| --- | --- |

—

Varje land som tar emot tekniskt stöd i något fall kommer att erhålla en rapport med rekommendationer om de logiska påföljande åtgärder som det skulle kunna vidta vid genomförandet av de aspekter av Cartagena-handlingsplanen som gäller hjälp till offren.

| — | De länder som tar emot tekniskt stöd i fem fall kommer att ha utarbetat ett principdokument och ett förslag till deltagarförteckning inför anordnandet av en nationell workshop som en del av halvtidsutvärderingen. |
| --- | --- |

—

De länder som tar emot tekniskt stöd i fem fall kommer att ha utarbetat ett principdokument och ett förslag till deltagarförteckning inför anordnandet av en nationell workshop som en del av halvtidsutvärderingen.

| — | De mottagarländer som genomgår en halvtidsutvärdering kommer att erhålla ett detaljerat resultatdokument där kvarstående utmaningar anges, mål fastställs och rekommendationer till ytterligare åtgärder ges. |
| --- | --- |

—

De mottagarländer som genomgår en halvtidsutvärdering kommer att erhålla ett detaljerat resultatdokument där kvarstående utmaningar anges, mål fastställs och rekommendationer till ytterligare åtgärder ges.

| — | De mottagarländer som erhåller uppföljningsstöd kommer att ha större förmåga att ge uttryck åt sina avsikter att uppfylla åtagandena i Cartagena-handlingsplanen och sitt behov av stöd (t.ex. reviderade nationella planer, utarbetande av ett eller flera förslag till projekt). |
| --- | --- |

—

De mottagarländer som erhåller uppföljningsstöd kommer att ha större förmåga att ge uttryck åt sina avsikter att uppfylla åtagandena i Cartagena-handlingsplanen och sitt behov av stöd (t.ex. reviderade nationella planer, utarbetande av ett eller flera förslag till projekt).

| — | Sätt att utnyttja potentiella synergier/vinster kommer att fastställas, när det gäller genomförandet av internationella instrument (t.ex. konventionen om klustervapen, protokoll V till konventionen om förbud mot eller inskränkningar i användningen av vissa konventionella vapen som kan anses vara ytterst skadebringande eller ha urskillningslösa verkningar och konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning) som gäller samma frågor och berör samma länder. |
| --- | --- |

—

Sätt att utnyttja potentiella synergier/vinster kommer att fastställas, när det gäller genomförandet av internationella instrument (t.ex. konventionen om klustervapen, protokoll V till konventionen om förbud mot eller inskränkningar i användningen av vissa konventionella vapen som kan anses vara ytterst skadebringande eller ha urskillningslösa verkningar och konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning) som gäller samma frågor och berör samma länder.

| — | Medvetenheten om de internationella ansträngningarna för att ta itu med de överlevandes behov och garantera deras rättigheter kommer att ökas genom omfattande deltagande i en högnivåkonferens. |
| --- | --- |

—

Medvetenheten om de internationella ansträngningarna för att ta itu med de överlevandes behov och garantera deras rättigheter kommer att ökas genom omfattande deltagande i en högnivåkonferens.

2.1.4   Stödmottagare

| — | De konventionsstater som har rapporterat att de har ansvar för ett betydande antal överlevande offer för landminor. |
| --- | --- |

—

De konventionsstater som har rapporterat att de har ansvar för ett betydande antal överlevande offer för landminor.

| — | Kvinnor, män, flickor och pojkar som har blivit offer för landminor och andra explosiva lämningar efter krig samt deras familjer och de samhällen de lever i. |
| --- | --- |

—

Kvinnor, män, flickor och pojkar som har blivit offer för landminor och andra explosiva lämningar efter krig samt deras familjer och de samhällen de lever i.

2.2   Minröjning

2.2.1   Projektmål

Konventionsstaterna i konventionen får stöd vid genomförandet av de aspekter i Cartagena-handlingsplanen som gäller minröjning så att de har större möjligheter att slutföra minröjningen på kort tid, vilket leder till att enskilda, samhällen och nationer kan dra nytta av att mark som tidigare ansågs som farlig åter görs tillgänglig för normal mänsklig verksamhet.

2.2.2   Projektbeskrivning

| — | Omfattande nationella halvtidsutvärderingar kommer att genomföras i upp till fem fall. Dessa utvärderingar kommer att involvera enheten för stöd till genomförandet i samarbete med viktiga aktörer som ICBL och med stöd av GICHD, vilka bistår mottagarländer med utarbetande av ett detaljerat underlag för en nationell workshop, anordnande av en nationell workshop och utarbetande av ett detaljerat resultatdokument, som utgör ”utvärderingen”, där kvarstående utmaningar kommer att beskrivas, mål kommer att fastställas och rekommendationer kommer att ges. |
| --- | --- |

—

Omfattande nationella halvtidsutvärderingar kommer att genomföras i upp till fem fall. Dessa utvärderingar kommer att involvera enheten för stöd till genomförandet i samarbete med viktiga aktörer som ICBL och med stöd av GICHD, vilka bistår mottagarländer med utarbetande av ett detaljerat underlag för en nationell workshop, anordnande av en nationell workshop och utarbetande av ett detaljerat resultatdokument, som utgör ”utvärderingen”, där kvarstående utmaningar kommer att beskrivas, mål kommer att fastställas och rekommendationer kommer att ges.

| — | Uppföljningsåtgärder kommer att vidtas i upp till tre fall som svar på rekommendationer i halvtidsutvärderingarna. Dessa uppföljningsåtgärder kommer att innebära antingen att enheten för stöd till genomförandet ger ytterligare tekniskt stöd (t.ex. stöd till översyner av nationella planer, utarbetande av ett eller flera förslag till projekt osv.) eller anordnar syd-syd-utbytesbesök för mottagarländer, så att de kan dra ömsesidig nytta av tillvaratagna erfarenheter och förbättra det framtida genomförandet. |
| --- | --- |

—

Uppföljningsåtgärder kommer att vidtas i upp till tre fall som svar på rekommendationer i halvtidsutvärderingarna. Dessa uppföljningsåtgärder kommer att innebära antingen att enheten för stöd till genomförandet ger ytterligare tekniskt stöd (t.ex. stöd till översyner av nationella planer, utarbetande av ett eller flera förslag till projekt osv.) eller anordnar syd-syd-utbytesbesök för mottagarländer, så att de kan dra ömsesidig nytta av tillvaratagna erfarenheter och förbättra det framtida genomförandet.

2.2.3   Projektresultat

| — | De mottagarländer som genomgår en halvtidutvärdering kommer att erhålla ett detaljerat resultatdokument, där kvarstående utmaningar anges. I dokumentet kommer det att fastställas mål och ges rekommendationer till ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

—

De mottagarländer som genomgår en halvtidutvärdering kommer att erhålla ett detaljerat resultatdokument, där kvarstående utmaningar anges. I dokumentet kommer det att fastställas mål och ges rekommendationer till ytterligare åtgärder.

| — | De mottagarländer som erhåller uppföljningsstöd kommer att ha större förmåga att ge uttryck åt sina avsikter att uppfylla åtagandena i Cartagena-handlingsplanen och sitt behov av stöd (t.ex. reviderade nationella planer, utarbetande av ett eller flera förslag till projekt osv.) och mottagarländer kommer att få ökad förståelse för de särskilda aspekterna av minröjning. |
| --- | --- |

—

De mottagarländer som erhåller uppföljningsstöd kommer att ha större förmåga att ge uttryck åt sina avsikter att uppfylla åtagandena i Cartagena-handlingsplanen och sitt behov av stöd (t.ex. reviderade nationella planer, utarbetande av ett eller flera förslag till projekt osv.) och mottagarländer kommer att få ökad förståelse för de särskilda aspekterna av minröjning.

2.2.4   Stödmottagare

| — | De konventionsstater, utöver medlemsstaterna, som håller på att genomföra sina minröjningsåtaganden enligt konventionen. |
| --- | --- |

—

De konventionsstater, utöver medlemsstaterna, som håller på att genomföra sina minröjningsåtaganden enligt konventionen.

| — | Kvinnor, män, flickor och pojkar vilkas liv påverkas av förekomsten eller den misstänkta förekomsten av antipersonella minor samt deras familjer och lokalsamhällen. |
| --- | --- |

—

Kvinnor, män, flickor och pojkar vilkas liv påverkas av förekomsten eller den misstänkta förekomsten av antipersonella minor samt deras familjer och lokalsamhällen.

2.3   Universalisering av konventionen

2.3.1   Projektmål

Hinder mot efterlevnad av konventionen angrips på ett sådant sätt att framsteg görs mot en universalisering av konventionen i stater som inte är konventionsstater.

2.3.2   Projektbeskrivning

| — | En högnivågrupp för universalisering av konventionen kommer att bistås av enheten för stöd till genomförandet, bl.a. genom bistånd till personer på hög nivå som kan engagera ledare i upp till sex stater som inte är parter i konventionen. Högnivågruppens medlemmar kommer att delta i upp till två andra evenemang för att rikta uppmärksamheten på pågående insatser för universalisering och genomförande av konventionen. |
| --- | --- |

—

En högnivågrupp för universalisering av konventionen kommer att bistås av enheten för stöd till genomförandet, bl.a. genom bistånd till personer på hög nivå som kan engagera ledare i upp till sex stater som inte är parter i konventionen. Högnivågruppens medlemmar kommer att delta i upp till två andra evenemang för att rikta uppmärksamheten på pågående insatser för universalisering och genomförande av konventionen.

| — | En undersökning om gränssäkerhet utan antipersonella minor kommer att utföras av enheten för stöd till genomförandet i samarbete med experter på området, genom att bygga vidare på det arbete som ICRC utförde i mitten på 1990-talet. En undersökningsrapport kommer att göras tillgänglig på olika sätt, bl.a. genom översättningar, sammanfattningar, framställningar av material i lättillgängliga format osv. |
| --- | --- |

—

En undersökning om gränssäkerhet utan antipersonella minor kommer att utföras av enheten för stöd till genomförandet i samarbete med experter på området, genom att bygga vidare på det arbete som ICRC utförde i mitten på 1990-talet. En undersökningsrapport kommer att göras tillgänglig på olika sätt, bl.a. genom översättningar, sammanfattningar, framställningar av material i lättillgängliga format osv.

| — | Workshoppar om universalisering, i upp till tre fall, kommer att anordnas av enheten för stöd till genomförandet i samarbete med viktiga aktörer, såsom ICBL och samordnaren för konventionens informella kontaktgrupp för universalisering. Workshopparna kommer att hållas på nationell, subregional eller regional nivå för att propagera för konventionen och dess normer bland stater som inte är parter i konventionen och bistå dessa med att ta itu med verkliga eller upplevda hinder mot anslutning, särskilt genom användning av undersökningsrapporten om gränssäkerhet utan antipersonella minor. |
| --- | --- |

—

Workshoppar om universalisering, i upp till tre fall, kommer att anordnas av enheten för stöd till genomförandet i samarbete med viktiga aktörer, såsom ICBL och samordnaren för konventionens informella kontaktgrupp för universalisering. Workshopparna kommer att hållas på nationell, subregional eller regional nivå för att propagera för konventionen och dess normer bland stater som inte är parter i konventionen och bistå dessa med att ta itu med verkliga eller upplevda hinder mot anslutning, särskilt genom användning av undersökningsrapporten om gränssäkerhet utan antipersonella minor.

2.3.3   Projektresultat

| — | Upp till sex stater som inte är parter i konventionen kommer att göra åtaganden på ministernivå eller högre när det gäller anslutning till konventionen. |
| --- | --- |

—

Upp till sex stater som inte är parter i konventionen kommer att göra åtaganden på ministernivå eller högre när det gäller anslutning till konventionen.

| — | Aktuella kunskaper kommer att inhämtas om den politik som förs när det gäller antipersonella minor i stater som inte är parter i konventionen. Den informationen kommer att användas för att bidra till dokument om sakfrågan inför den tredje översynskonferensen, bl.a. genom en samlad rapport om de framsteg som har gjorts för universalisering av konventionen samt om utrymmet för ytterligare framsteg. |
| --- | --- |

—

Aktuella kunskaper kommer att inhämtas om den politik som förs när det gäller antipersonella minor i stater som inte är parter i konventionen. Den informationen kommer att användas för att bidra till dokument om sakfrågan inför den tredje översynskonferensen, bl.a. genom en samlad rapport om de framsteg som har gjorts för universalisering av konventionen samt om utrymmet för ytterligare framsteg.

| — | Främjandet av konventionen från konventionsstaternas och icke-statliga organisationers sida kommer att förnyas på grundval av uppföljningsåtgärder som följer av högnivågruppens besök. |
| --- | --- |

—

Främjandet av konventionen från konventionsstaternas och icke-statliga organisationers sida kommer att förnyas på grundval av uppföljningsåtgärder som följer av högnivågruppens besök.

| — | Ytterligare kunskaper kommer att inhämtas och sammanställs i ett dokument som behandlar de upplevda hinder mot anslutning till konventionen som oftast åberopas, vilket kan användas som stöd för universaliseringsinsatserna. |
| --- | --- |

—

Ytterligare kunskaper kommer att inhämtas och sammanställs i ett dokument som behandlar de upplevda hinder mot anslutning till konventionen som oftast åberopas, vilket kan användas som stöd för universaliseringsinsatserna.

| — | Framsteg kommer att göras när det gäller anslutning sig till konventionen och/eller iakttagande av dess normer för stater som inte är parter i konventionen men som har gjort åtaganden. |
| --- | --- |

—

Framsteg kommer att göras när det gäller anslutning sig till konventionen och/eller iakttagande av dess normer för stater som inte är parter i konventionen men som har gjort åtaganden.

2.3.4   Stödmottagare

| — | Andra stater än medlemsstaterna, vilka ännu inte har ratificerat, godkänt, accepterat eller anslutit sig till konventionen. |
| --- | --- |

—

Andra stater än medlemsstaterna, vilka ännu inte har ratificerat, godkänt, accepterat eller anslutit sig till konventionen.

| — | Konventionsstaterna och icke-statliga och internationella organisationer som deltar i ansträngningarna för att främja en universalisering av konventionen. |
| --- | --- |

—

Konventionsstaterna och icke-statliga och internationella organisationer som deltar i ansträngningarna för att främja en universalisering av konventionen.

2.4   Demonstrera unionens engagemang

2.4.1   Projektmål

| — | Unionens och medlemsstaternas pågående engagemang inom ramen för konventionen demonstreras genom deras fasta beslutsamhet att samarbeta med och utvidga biståndet till de stater som behöver stöd med att infria åtagandena inom ramen för konventionen och unionens ledande roll i strävan att uppfylla konventionens vision om ett definitivt slut på det lidande och de dödsoffer och skador som orsakas av antipersonella minor. |
| --- | --- |

—

Unionens och medlemsstaternas pågående engagemang inom ramen för konventionen demonstreras genom deras fasta beslutsamhet att samarbeta med och utvidga biståndet till de stater som behöver stöd med att infria åtagandena inom ramen för konventionen och unionens ledande roll i strävan att uppfylla konventionens vision om ett definitivt slut på det lidande och de dödsoffer och skador som orsakas av antipersonella minor.

2.4.2   Projektbeskrivning

| — | Ett inledande evenemang för att ge publicitet åt detta beslut samt ett avslutande evenemang för att offentliggöra de verksamheter och de resultat som följer av beslutet, genom vilka man lyfter fram unionens bidrag. |
| --- | --- |

—

Ett inledande evenemang för att ge publicitet åt detta beslut samt ett avslutande evenemang för att offentliggöra de verksamheter och de resultat som följer av beslutet, genom vilka man lyfter fram unionens bidrag.

| — | Med tanke på vikten av att sprida de åtaganden som gjordes av konventionsstaterna vid konferensen i Cartagena och metoderna och medlen för att verkställa dessa samt med tanke på att man vid dessa ansträngningar behöver beakta olika målgrupper (t.ex. olika språkgrupper och personer med funktionshinder) kommer konventionens webbplats att granskas i syfte att sörja för höga normer i fråga om tillgänglighet. Enheten för stöd till genomförandets befintliga dokument över åtaganden när det gäller stöd till offer som gjorts av konventionsstaterna kommer att översättas och offentliggöras på konventionens webbplats, så att information om dessa åtaganden blir tillgänglig på fler språk. |
| --- | --- |

—

Med tanke på vikten av att sprida de åtaganden som gjordes av konventionsstaterna vid konferensen i Cartagena och metoderna och medlen för att verkställa dessa samt med tanke på att man vid dessa ansträngningar behöver beakta olika målgrupper (t.ex. olika språkgrupper och personer med funktionshinder) kommer konventionens webbplats att granskas i syfte att sörja för höga normer i fråga om tillgänglighet. Enheten för stöd till genomförandets befintliga dokument över åtaganden när det gäller stöd till offer som gjorts av konventionsstaterna kommer att översättas och offentliggöras på konventionens webbplats, så att information om dessa åtaganden blir tillgänglig på fler språk.

| — | Ett pressbesök kommer att anordnas i ett land där antipersonella minor har använts inför den tredje konferensen för översyn av konventionen under 2014. |
| --- | --- |

—

Ett pressbesök kommer att anordnas i ett land där antipersonella minor har använts inför den tredje konferensen för översyn av konventionen under 2014.

| — | Informationsmaterial (t.ex. affischer, annonsering, videoklipp, PR-material m.m.) kommer att användas för att utnyttja de informationsmöjligheter som uppkommer. |
| --- | --- |

—

Informationsmaterial (t.ex. affischer, annonsering, videoklipp, PR-material m.m.) kommer att användas för att utnyttja de informationsmöjligheter som uppkommer.

2.4.3   Projektresultat

| — | Att tjänstemännen inom unionen och dess medlemsstater kommer att bli väl medvetna om detta beslut och om hur detta kan relateras till deras arbete. |
| --- | --- |

—

Att tjänstemännen inom unionen och dess medlemsstater kommer att bli väl medvetna om detta beslut och om hur detta kan relateras till deras arbete.

| — | Konventionsstaternas förståelse av hjälp till offren kommer att vidgas, särskilt i mindrabbade fransktalande länder. |
| --- | --- |

—

Konventionsstaternas förståelse av hjälp till offren kommer att vidgas, särskilt i mindrabbade fransktalande länder.

| — | Informationen om konventionen kommer att göras mer tillgänglig. |
| --- | --- |

—

Informationen om konventionen kommer att göras mer tillgänglig.

| — | Exponeringen av unionens åtaganden inom ramen för konvention kommer att ökas. Medvetenheten om och värdesättandet av detta beslut kommer att ökas och vidmakthålls, så som har framgått av rapportering inom pressen, där man ger sitt erkännande åt unionens och konventionsstaternas åtaganden vid deras möten och uttrycker sin uppskattning. |
| --- | --- |

—

Exponeringen av unionens åtaganden inom ramen för konvention kommer att ökas. Medvetenheten om och värdesättandet av detta beslut kommer att ökas och vidmakthålls, så som har framgått av rapportering inom pressen, där man ger sitt erkännande åt unionens och konventionsstaternas åtaganden vid deras möten och uttrycker sin uppskattning.

| — | Medvetenheten om de pågående ansträngningarna för att främja en universalisering av konventionen kommer att öka. |
| --- | --- |

—

Medvetenheten om de pågående ansträngningarna för att främja en universalisering av konventionen kommer att öka.

2.4.4   Stödmottagare

Konventionsstaterna och icke-statliga och internationella organisationer, deras företrädare och andra personer som är intresserade av eller engagerade i insatserna för att genomföra konventionen.

---