# Uradni list L 348/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.348.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 348 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5518. december 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.348.slv

Uradni list

Evropske unije

L 348

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5518. december 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1209/2012 z dne 13. decembra 2012 o prepovedi ribolova na osliča v vodah EU območij IIa in IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1210/2012 z dne 13. decembra 2012 o prepovedi ribolova na mola na območju VI, v vodah EU in mednarodnih vodah območja Vb ter mednarodnih vodah območij XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva | 3 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1211/2012 z dne 13. decembra 2012 o prepovedi ribolova na sinjo jadrovnico v Atlantskem oceanu s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije | 5 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1212/2012 z dne 17. decembra 2012 o spremembi uredb (ES) št. 2535/2001, (ES) št. 917/2004, (ES) št. 382/2008, (ES) št. 748/2008, (ES) št. 810/2008 in (ES) št. 610/2009 glede obveznosti sporočanja v okviru skupne ureditve kmetijskih trgov | 7 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1213/2012 z dne 17. decembra 2012 o opustitvi tarifnih preferencialov za nekatere države upravičenke do GSP v zvezi z nekaterimi oddelki GSP v skladu z Uredbo (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov | 11 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1214/2012 z dne 17. decembra 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 14 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Delegirana direktiva Komisije 2012/50/EU z dne 10. oktobra 2012 o spremembi Priloge III k Direktivi 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede izjem pri uporabi svinca zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (
  1
  ) | 16 |
| | * | Delegirana direktiva Komisije 2012/51/EU z dne 10. oktobra 2012 o spremembi Priloge III k Direktivi 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede izjem pri uporabi kadmija zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (
  1
  ) | 18 |
| | | SKLEPI |
| | | 2012/788/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 12. decembra 2012 o finančnem prispevku Evropske unije za nacionalne programe 5 držav članic (Irske, Španije, Francije, Malte in Portugalske) za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva za leto 2012
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 9187) | 20 |
| | | 2012/789/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 14. decembra 2012 o finančnem prispevku Unije v skladu z Direktivo Sveta 2000/29/ES za leto 2012 za kritje izdatkov, ki so jih imele Nemčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Nizozemska in Portugalska za boj proti organizmom, škodljivim za rastline ali rastlinske proizvode
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 9280) | 22 |
| | | 2012/790/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 14. decembra 2012 za namene Odločbe Sveta 2009/470/ES o finančni pomoči Unije referenčnemu laboratoriju EU za testiranje ostankov za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2012
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 9286) | 28 |
| | | SMERNICE |
| | | 2012/791/EU |
| | * | Smernica Evropske centralne banke z dne 26. novembra 2012 o spremembi Smernice ECB/2011/14 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema (ECB/2012/25) | 30 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 1209/2012 z dne 13. decembra 2012 o prepovedi ribolova na osliča v vodah EU območij IIa in IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 1210/2012 z dne 13. decembra 2012 o prepovedi ribolova na mola na območju VI, v vodah EU in mednarodnih vodah območja Vb ter mednarodnih vodah območij XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva

3

*

Uredba Komisije (EU) št. 1211/2012 z dne 13. decembra 2012 o prepovedi ribolova na sinjo jadrovnico v Atlantskem oceanu s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

5

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1212/2012 z dne 17. decembra 2012 o spremembi uredb (ES) št. 2535/2001, (ES) št. 917/2004, (ES) št. 382/2008, (ES) št. 748/2008, (ES) št. 810/2008 in (ES) št. 610/2009 glede obveznosti sporočanja v okviru skupne ureditve kmetijskih trgov

7

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1213/2012 z dne 17. decembra 2012 o opustitvi tarifnih preferencialov za nekatere države upravičenke do GSP v zvezi z nekaterimi oddelki GSP v skladu z Uredbo (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov

11

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1214/2012 z dne 17. decembra 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

14

DIREKTIVE

*

Delegirana direktiva Komisije 2012/50/EU z dne 10. oktobra 2012 o spremembi Priloge III k Direktivi 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede izjem pri uporabi svinca zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (
  1
  )

1

16

*

Delegirana direktiva Komisije 2012/51/EU z dne 10. oktobra 2012 o spremembi Priloge III k Direktivi 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede izjem pri uporabi kadmija zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (
  1
  )

1

18

SKLEPI

2012/788/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 12. decembra 2012 o finančnem prispevku Evropske unije za nacionalne programe 5 držav članic (Irske, Španije, Francije, Malte in Portugalske) za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva za leto 2012
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 9187)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 9187)

20

2012/789/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 14. decembra 2012 o finančnem prispevku Unije v skladu z Direktivo Sveta 2000/29/ES za leto 2012 za kritje izdatkov, ki so jih imele Nemčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Nizozemska in Portugalska za boj proti organizmom, škodljivim za rastline ali rastlinske proizvode
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 9280)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 9280)

22

2012/790/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 14. decembra 2012 za namene Odločbe Sveta 2009/470/ES o finančni pomoči Unije referenčnemu laboratoriju EU za testiranje ostankov za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2012
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 9286)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 9286)

28

SMERNICE

2012/791/EU

*

Smernica Evropske centralne banke z dne 26. novembra 2012 o spremembi Smernice ECB/2011/14 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema (ECB/2012/25)

(ECB/2012/25)

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 348/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1209/2012

z dne 13. decembra 2012

o prepovedi ribolova na osliča v vodah EU območij IIa in IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Nemčije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1), zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 43/2012 z dne 17. januarja 2012 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so plovilom EU na voljo v letu 2012 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere ne veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi (2), določa kvote za leto 2012. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 43/2012 z dne 17. januarja 2012 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so plovilom EU na voljo v letu 2012 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere ne veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi (2), določa kvote za leto 2012.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2012. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2012.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2012 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Zlasti je prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih navedena plovila ulovijo po tem datumu.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. decembra 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 25, 27.1.2012, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 78/TQ43 |
| --- | --- |
| Država članica | Nemčija |
| Stalež | HKE/2AC4-C |
| Vrsta | oslič (Merluccius merluccius) |
| Območje | vode EU območij IIa in IV |
| Datum | 29.11.2012 |

Št.

78/TQ43

Država članica

Nemčija

Stalež

HKE/2AC4-C

Vrsta

oslič (Merluccius merluccius)

Območje

vode EU območij IIa in IV

Datum

29.11.2012

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 348/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 348/3

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1210/2012

z dne 13. decembra 2012

o prepovedi ribolova na mola na območju VI, v vodah EU in mednarodnih vodah območja Vb ter mednarodnih vodah območij XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1), zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 43/2012 z dne 17. januarja 2012 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so plovilom EU na voljo v letu 2012 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere ne veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi (2), določa kvote za leto 2012. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 43/2012 z dne 17. januarja 2012 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so plovilom EU na voljo v letu 2012 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere ne veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi (2), določa kvote za leto 2012.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2012. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2012.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2012 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Zlasti je prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih navedena plovila ulovijo po tem datumu.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. decembra 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 25, 27.1.2012, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 79/TQ43 |
| --- | --- |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Stalež | WHG/56-14 |
| Vrsta | mol (Merlangus merlangus) |
| Območje | območje VI, vode EU in mednarodne vode območja Vb, mednarodne vode območij XII in XIV |
| Datum | 19.8.2012 |

Št.

79/TQ43

Država članica

Združeno kraljestvo

Stalež

WHG/56-14

Vrsta

mol (Merlangus merlangus)

Območje

območje VI, vode EU in mednarodne vode območja Vb, mednarodne vode območij XII in XIV

Datum

19.8.2012

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 348/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 348/5

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1211/2012

z dne 13. decembra 2012

o prepovedi ribolova na sinjo jadrovnico v Atlantskem oceanu s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1), zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 44/2012 z dne 17. januarja 2012 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah, ki niso del EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2012 (2), določa kvote za leto 2012. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 44/2012 z dne 17. januarja 2012 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah, ki niso del EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2012 (2), določa kvote za leto 2012.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2012. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2012.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2012 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Zlasti je prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih navedena plovila ulovijo po tem datumu.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. decembra 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 25, 27.1.2012, str. 55.

2

---

PRILOGA

| Št. | 77/TQ44 |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Stalež | BUM/ATLANT |
| Vrsta | sinja jadrovnica (Makaira nigricans) |
| Območje | Atlantski ocean |
| Datum | 26.11.2012 |

Št.

77/TQ44

Država članica

Španija

Stalež

BUM/ATLANT

Vrsta

sinja jadrovnica (Makaira nigricans)

Območje

Atlantski ocean

Datum

26.11.2012

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 348/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 348/7

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1212/2012

z dne 17. decembra 2012

o spremembi uredb (ES) št. 2535/2001, (ES) št. 917/2004, (ES) št. 382/2008, (ES) št. 748/2008, (ES) št. 810/2008 in (ES) št. 610/2009 glede obveznosti sporočanja v okviru skupne ureditve kmetijskih trgov

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1), zlasti člena 192(2) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 792/2009 z dne 31. avgusta 2009 o določitvi podrobnih pravil za pošiljanje informacij in dokumentov držav članic Komisiji pri izvajanju skupnih tržnih ureditev, sheme neposrednih plačil, promocije kmetijskih proizvodov in shem, ki veljajo za najbolj oddaljene regije in manjše egejske otoke (2), določa skupna pravila za pošiljanje informacij in dokumentov Komisiji s strani pristojnih organov držav članic. Ta pravila se nanašajo predvsem na obveznost držav članic, da uporabljajo informacijske sisteme, ki jih zagotovi Komisija, in potrditev pravic do dostopa organov ali posameznikov, pooblaščenih za pošiljanje obvestil. Poleg tega navedena uredba določa skupna načela, ki veljajo za informacijske sisteme, da se zagotovijo dolgoročna verodostojnost, celovitost in čitljivost dokumentov, ter zagotavlja varstvo osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 792/2009 z dne 31. avgusta 2009 o določitvi podrobnih pravil za pošiljanje informacij in dokumentov držav članic Komisiji pri izvajanju skupnih tržnih ureditev, sheme neposrednih plačil, promocije kmetijskih proizvodov in shem, ki veljajo za najbolj oddaljene regije in manjše egejske otoke (2), določa skupna pravila za pošiljanje informacij in dokumentov Komisiji s strani pristojnih organov držav članic. Ta pravila se nanašajo predvsem na obveznost držav članic, da uporabljajo informacijske sisteme, ki jih zagotovi Komisija, in potrditev pravic do dostopa organov ali posameznikov, pooblaščenih za pošiljanje obvestil. Poleg tega navedena uredba določa skupna načela, ki veljajo za informacijske sisteme, da se zagotovijo dolgoročna verodostojnost, celovitost in čitljivost dokumentov, ter zagotavlja varstvo osebnih podatkov.

| (2) | V skladu z Uredbo (ES) št. 792/2009 je treba obveznost uporabe informacijskih sistemov v skladu z navedeno uredbo zagotoviti v uredbah, ki uvajajo posebne obveznosti sporočanja. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z Uredbo (ES) št. 792/2009 je treba obveznost uporabe informacijskih sistemov v skladu z navedeno uredbo zagotoviti v uredbah, ki uvajajo posebne obveznosti sporočanja.

| (3) | Komisija je razvila informacijski sistem, ki omogoča elektronsko upravljanje dokumentov in postopkov v okviru lastnih notranjih delovnih postopkov in odnosov z organi, pristojnimi za skupno kmetijsko politiko. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je razvila informacijski sistem, ki omogoča elektronsko upravljanje dokumentov in postopkov v okviru lastnih notranjih delovnih postopkov in odnosov z organi, pristojnimi za skupno kmetijsko politiko.

| (4) | Šteje se, da je številne obveznosti sporočanja mogoče izpolniti prek tega sistema v skladu z Uredbo (ES) št. 792/2009, zlasti tiste iz uredb Komisije (ES) št. 2535/2001 z dne 14. decembra 2001 o podrobnih pravilih za uporabo uredb Sveta (ES) št. 1255/1999 glede uvoznega režima za mleko in mlečne proizvode ter o odprtju tarifnih kvot (3), (ES) št. 917/2004 z dne 29. aprila 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 797/2004 o ukrepih za izboljšanje splošnih pogojev za proizvajanje in trženje čebelarskih proizvodov (4), (ES) št. 382/2008 z dne 21. aprila 2008 o pravilih za uporabo uvoznih in izvoznih dovoljenj za goveje in telečje meso (5), (ES) št. 748/2008 z dne 30. julija 2008 o odprtju in upravljanju uvoznih tarifnih kvot za zamrznjene rebrne dele trebušnih prepon govejih živali, ki spadajo v tarifno oznako KN 0206 29 91 (6), (ES) št. 810/2008 z dne 11. avgusta 2008 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot za visokokakovostno sveže, hlajeno in zamrznjeno goveje meso in za zamrznjeno bizonje meso (7) ter (ES) št. 610/2009 z dne 10. julija 2009 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifne kvote za goveje in telečje meso s poreklom iz Čila (8). |
| --- | --- |

(4)

Šteje se, da je številne obveznosti sporočanja mogoče izpolniti prek tega sistema v skladu z Uredbo (ES) št. 792/2009, zlasti tiste iz uredb Komisije (ES) št. 2535/2001 z dne 14. decembra 2001 o podrobnih pravilih za uporabo uredb Sveta (ES) št. 1255/1999 glede uvoznega režima za mleko in mlečne proizvode ter o odprtju tarifnih kvot (3), (ES) št. 917/2004 z dne 29. aprila 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 797/2004 o ukrepih za izboljšanje splošnih pogojev za proizvajanje in trženje čebelarskih proizvodov (4), (ES) št. 382/2008 z dne 21. aprila 2008 o pravilih za uporabo uvoznih in izvoznih dovoljenj za goveje in telečje meso (5), (ES) št. 748/2008 z dne 30. julija 2008 o odprtju in upravljanju uvoznih tarifnih kvot za zamrznjene rebrne dele trebušnih prepon govejih živali, ki spadajo v tarifno oznako KN 0206 29 91 (6), (ES) št. 810/2008 z dne 11. avgusta 2008 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot za visokokakovostno sveže, hlajeno in zamrznjeno goveje meso in za zamrznjeno bizonje meso (7) ter (ES) št. 610/2009 z dne 10. julija 2009 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifne kvote za goveje in telečje meso s poreklom iz Čila (8).

| (5) | Zaradi učinkovitega upravljanja in upoštevanja izkušenj bi bilo treba nekatera obvestila v navedenih uredbah bodisi poenostaviti in jasno opredeliti bodisi izbrisati. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi učinkovitega upravljanja in upoštevanja izkušenj bi bilo treba nekatera obvestila v navedenih uredbah bodisi poenostaviti in jasno opredeliti bodisi izbrisati.

| (6) | Uredbe (ES) št. 2535/2001, (ES) št. 917/2004, (ES) št. 382/2008, (ES) št. 748/2008, (ES) št. 810/2008 in (ES) št. 610/2009 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbe (ES) št. 2535/2001, (ES) št. 917/2004, (ES) št. 382/2008, (ES) št. 748/2008, (ES) št. 810/2008 in (ES) št. 610/2009 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 2535/2001 se spremeni:

| (1) | V členu 10 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Države članice Komisiji sporočijo svoje sezname odobrenih uvoznikov, razčlenjene na odobrene uvoznike, ki so dali svoje soglasje v skladu z odstavkom 2, in druge odobrene uvoznike. Navedeno sporočilo mora vsebovati številko odobritve, ime, naslov, telefonsko številko in elektronski naslov odobrenih uvoznikov.“ |
| --- | --- |

(1)

V členu 10 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Države članice Komisiji sporočijo svoje sezname odobrenih uvoznikov, razčlenjene na odobrene uvoznike, ki so dali svoje soglasje v skladu z odstavkom 2, in druge odobrene uvoznike. Navedeno sporočilo mora vsebovati številko odobritve, ime, naslov, telefonsko številko in elektronski naslov odobrenih uvoznikov.“

| (2) | Člen 39 se črta. |
| --- | --- |

(2)

Člen 39 se črta.

| (3) | V členu 40 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Države članice obvestijo Komisijo do 10. v naslednjem mesecu o rezultatih spremljanja, opravljenega za vsako četrtletje na podlagi Priloge IV. Obvestilo vsebuje naslednje informacije:






  (a) | splošne informacije:






  (i) | ime proizvajalca masla; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

V členu 40 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice obvestijo Komisijo do 10. v naslednjem mesecu o rezultatih spremljanja, opravljenega za vsako četrtletje na podlagi Priloge IV. Obvestilo vsebuje naslednje informacije:

(a)

splošne informacije:

(i)

ime proizvajalca masla;

| (ii) | identifikacijsko oznako serije; |
| --- | --- |

(ii)

identifikacijsko oznako serije;

| (iii) | velikost serije v kg; |
| --- | --- |

(iii)

velikost serije v kg;

| (iv) | datume pregledov (dan/mesec/leto); |
| --- | --- |

(iv)

datume pregledov (dan/mesec/leto);

| (b) | pregled teže:






  (i) | velikost naključnega vzorca (število škatel); |
| --- | --- | --- |

(b)

pregled teže:

(i)

velikost naključnega vzorca (število škatel);

| (ii) | podatke o srednji vrednosti:






  — | aritmetično srednjo vrednost neto mase na škatlo v kg (kakor je določena v potrdilu IMA 1 – polje 9), |
| --- | --- | --- |

(ii)

podatke o srednji vrednosti:

—

aritmetično srednjo vrednost neto mase na škatlo v kg (kakor je določena v potrdilu IMA 1 – polje 9),

| — | aritmetično srednjo vrednost neto mase vzorčnih škatel v kg, |
| --- | --- |

—

aritmetično srednjo vrednost neto mase vzorčnih škatel v kg,

| — | ali se aritmetična srednja vrednost neto mase, določena v Uniji, znatno razlikuje od prijavljene vrednosti (N = ne, D = da); |
| --- | --- |

—

ali se aritmetična srednja vrednost neto mase, določena v Uniji, znatno razlikuje od prijavljene vrednosti (N = ne, D = da);

| (iii) | podatke o standardnem odmiku:






  — | standardni odmik neto mase na škatlo v kg (kakor je določena v potrdilu IMA 1 – polje 9), |
| --- | --- | --- |

(iii)

podatke o standardnem odmiku:

—

standardni odmik neto mase na škatlo v kg (kakor je določena v potrdilu IMA 1 – polje 9),

| — | standardni odmik neto mase vzročnih škatel (kg), |
| --- | --- |

—

standardni odmik neto mase vzročnih škatel (kg),

| — | ali se standardni odmik neto mase, določen v Uniji, znatno razlikuje od prijavljene vrednosti (N = ne, D = da); |
| --- | --- |

—

ali se standardni odmik neto mase, določen v Uniji, znatno razlikuje od prijavljene vrednosti (N = ne, D = da);

| (c) | pregled vsebnosti maščob:






  (i) | velikost naključnega vzorca (število škatel); |
| --- | --- | --- |

(c)

pregled vsebnosti maščob:

(i)

velikost naključnega vzorca (število škatel);

| (ii) | podatke o srednji vrednosti:






  — | aritmetična srednja vrednost vsebnosti maščob vzročnih škatel v %, |
| --- | --- | --- |

(ii)

podatke o srednji vrednosti:

—

aritmetična srednja vrednost vsebnosti maščob vzročnih škatel v %,

| — | ali aritmetična srednja vrednost vsebnosti maščob, določena v Uniji, presega 84,4 % (N = ne, D = da).“ |
| --- | --- |

—

ali aritmetična srednja vrednost vsebnosti maščob, določena v Uniji, presega 84,4 % (N = ne, D = da).“

| (4) | Člen 45 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 45
  V okviru uvoznih tarifnih kvot države članice Komisiji sporočijo podrobnosti o količinah proizvodov, danih v prosti promet, v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1301/2006.“ |
| --- | --- |

(4)

Člen 45 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 45

V okviru uvoznih tarifnih kvot države članice Komisiji sporočijo podrobnosti o količinah proizvodov, danih v prosti promet, v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1301/2006.“

| (5) | Vstavi se naslednji člen 45a:
  „Člen 45a
  Obvestila iz te uredbe, razen obvestil iz členov 15, 35a(1) in 45, se pošljejo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 792/2009 (9). |
| --- | --- |

(5)

Vstavi se naslednji člen 45a:

„Člen 45a

Obvestila iz te uredbe, razen obvestil iz členov 15, 35a(1) in 45, se pošljejo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 792/2009 (9).

| (6) | Prilogi V in XIV se črtata. |
| --- | --- |

(6)

Prilogi V in XIV se črtata.

Člen 2

Uredba (ES) št. 917/2004 se spremeni:

| (1) | Člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  Nacionalni programi iz člena 105 Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (10) (v nadaljnjem besedilu ,čebelarski programi‘):






  (a) | opisujejo položaj v sektorju in tako omogočajo redno ažuriranje strukturnih podatkov v študiji iz člena 107 Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki zajemajo predvsem:






  (i) | skupno število čebelarjev; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Nacionalni programi iz člena 105 Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (10) (v nadaljnjem besedilu ,čebelarski programi‘):

(a)

opisujejo položaj v sektorju in tako omogočajo redno ažuriranje strukturnih podatkov v študiji iz člena 107 Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki zajemajo predvsem:

(i)

skupno število čebelarjev;

| (ii) | število poklicnih čebelarjev, od katerih ima vsak več kot 150 panjev; |
| --- | --- |

(ii)

število poklicnih čebelarjev, od katerih ima vsak več kot 150 panjev;

| (iii) | skupno število panjev; |
| --- | --- |

(iii)

skupno število panjev;

| (iv) | proizvodnjo medu; |
| --- | --- |

(iv)

proizvodnjo medu;

| (v) | seznam ciljev programa; |
| --- | --- |

(v)

seznam ciljev programa;

| (b) | podajajo podroben opis vključenih ukrepov z oceno stroškov in finančnim planom, razčlenjenim letno na nacionalni in regionalni ravni po naslednjih naslovih:






  (i) | tehnična pomoč čebelarjem; |
| --- | --- | --- |

(b)

podajajo podroben opis vključenih ukrepov z oceno stroškov in finančnim planom, razčlenjenim letno na nacionalni in regionalni ravni po naslednjih naslovih:

(i)

tehnična pomoč čebelarjem;

| (ii) | kontrola varoze; |
| --- | --- |

(ii)

kontrola varoze;

| (iii) | racionalizacija premestitve čebel; |
| --- | --- |

(iii)

racionalizacija premestitve čebel;

| (iv) | analize medu; |
| --- | --- |

(iv)

analize medu;

| (v) | obnova staleža čebel; |
| --- | --- |

(v)

obnova staleža čebel;

| (vi) | programi uporabnih raziskav; |
| --- | --- |

(vi)

programi uporabnih raziskav;

| (c) | se sklicujejo na veljavne zakone in druge predpise; |
| --- | --- |

(c)

se sklicujejo na veljavne zakone in druge predpise;

| (d) | navajajo predstavniške organizacije in čebelarske zadruge, ki so sodelovale s pristojnim organom države članice pri sestavljanju čebelarskih programov; |
| --- | --- |

(d)

navajajo predstavniške organizacije in čebelarske zadruge, ki so sodelovale s pristojnim organom države članice pri sestavljanju čebelarskih programov;

| (e) | vzpostavljajo načine spremljanja in presoje čebelarskih programov. |
| --- | --- |

(e)

vzpostavljajo načine spremljanja in presoje čebelarskih programov.

| (2) | V členu 6 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Države članice vsako leto do 15. decembra sporočijo Komisiji povzetek izvrševanja izdatkov, razčlenjen v skladu z naslovi iz člena 1(b).“ |
| --- | --- |

(2)

V členu 6 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim:

„Države članice vsako leto do 15. decembra sporočijo Komisiji povzetek izvrševanja izdatkov, razčlenjen v skladu z naslovi iz člena 1(b).“

| (3) | Vstavi se naslednji člen 6a:
  „Člen 6a
  Obvestila iz te uredbe se pošljejo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 792/2009 (11). |
| --- | --- |

(3)

Vstavi se naslednji člen 6a:

„Člen 6a

Obvestila iz te uredbe se pošljejo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 792/2009 (11).

Člen 3

Uredba (ES) št. 382/2008 se spremeni:

| (1) | Člen 6 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 6
  1.   Države članice najpozneje deseti dan vsakega meseca obvestijo Komisijo o količini proizvodov, v kilogramih mase proizvoda ali glavah, razčlenjenih po državi izvora, za katere so bila v preteklem mesecu izdana dovoljenja v zvezi z uvoznimi kvotami.
  2.   Države članice vsako leto najpozneje 31. oktobra obvestijo Komisijo o količini proizvodov, v kilogramih mase proizvoda ali glavah, razčlenjenih po državi izvora, za katere so bila uvozna dovoljenja, izdana v obdobju med 1. julijem preteklega leta in 30. junijem zadevnega leta, neizkoriščena v okviru uvozov izven kvot.
  3.   Države članice Komisiji sporočijo podrobnosti o količinah proizvodov, danih v prosti promet, v skladu s členom 4 Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (12). |
| --- | --- |

(1)

Člen 6 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 6

1.   Države članice najpozneje deseti dan vsakega meseca obvestijo Komisijo o količini proizvodov, v kilogramih mase proizvoda ali glavah, razčlenjenih po državi izvora, za katere so bila v preteklem mesecu izdana dovoljenja v zvezi z uvoznimi kvotami.

2.   Države članice vsako leto najpozneje 31. oktobra obvestijo Komisijo o količini proizvodov, v kilogramih mase proizvoda ali glavah, razčlenjenih po državi izvora, za katere so bila uvozna dovoljenja, izdana v obdobju med 1. julijem preteklega leta in 30. junijem zadevnega leta, neizkoriščena v okviru uvozov izven kvot.

3.   Države članice Komisiji sporočijo podrobnosti o količinah proizvodov, danih v prosti promet, v skladu s členom 4 Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (12).

| (2) | Člen 7 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 7
  V obvestilih iz člena 6(1) in (2) se uporabijo kategorije proizvodov iz Priloge V.“ |
| --- | --- |

(2)

Člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

V obvestilih iz člena 6(1) in (2) se uporabijo kategorije proizvodov iz Priloge V.“

| (3) | Člen 16a se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 16a
  Obvestila iz te uredbe, razen iz člena 6(3), se izvajajo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 792/2009 (13). |
| --- | --- |

(3)

Člen 16a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 16a

Obvestila iz te uredbe, razen iz člena 6(3), se izvajajo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 792/2009 (13).

| (4) | Priloge II, III in IV se črtajo. |
| --- | --- |

(4)

Priloge II, III in IV se črtajo.

Člen 4

Uredba (ES) št. 748/2008 se spremeni:

| (1) | V členu 8 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:
  „2.   Najpozneje 17. dan meseca, v katerem se vložijo zahtevki, države članice uradno obvestijo Komisijo o skupni količini iz zahtevkov po državi porekla.
  3.   Uvozna dovoljenja se izdajo med 25. in najpozneje koncem meseca, v katerem so bili zahtevki vloženi.“ |
| --- | --- |

(1)

V členu 8 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„2.   Najpozneje 17. dan meseca, v katerem se vložijo zahtevki, države članice uradno obvestijo Komisijo o skupni količini iz zahtevkov po državi porekla.

3.   Uvozna dovoljenja se izdajo med 25. in najpozneje koncem meseca, v katerem so bili zahtevki vloženi.“

| (2) | Člen 9 se spremeni:






  (a) | odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:
  „1.   Ne glede na drugi pododstavek člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1301/2006 države članice obvestijo Komisijo:






  (a) | najpozneje do 10. avgusta o količinah proizvodov, vključno z obvestili o ničnih zahtevkih, za katere so bila izdana uvozna dovoljenja v prejšnjem mesecu, glede na količine iz člena 1(3)(b) te uredbe; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Člen 9 se spremeni:

(a)

odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„1.   Ne glede na drugi pododstavek člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1301/2006 države članice obvestijo Komisijo:

(a)

najpozneje do 10. avgusta o količinah proizvodov, vključno z obvestili o ničnih zahtevkih, za katere so bila izdana uvozna dovoljenja v prejšnjem mesecu, glede na količine iz člena 1(3)(b) te uredbe;

| (b) | najpozneje do 31. avgusta po koncu vsakega obdobja uvozne tarifne kvote o količinah proizvodov, vključno z obvestili o ničnih zahtevkih, za katere so bila izdana uvozna dovoljenja v prejšnjem obdobju tarifne kvote, glede na količine iz člena 1(3)(a) te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

najpozneje do 31. avgusta po koncu vsakega obdobja uvozne tarifne kvote o količinah proizvodov, vključno z obvestili o ničnih zahtevkih, za katere so bila izdana uvozna dovoljenja v prejšnjem obdobju tarifne kvote, glede na količine iz člena 1(3)(a) te uredbe;

| (c) | najpozneje do 31. oktobra po koncu vsakega obdobja uvozne tarifne kvote o količinah proizvodov, vključno z obvestili o ničnih zahtevkih, ki so zajeta v neuporabljenih ali delno uporabljenih uvoznih dovoljenjih in ustrezajo razliki med količinami, označenimi na hrbtni strani uvoznih dovoljenj, in količinami, za katere so bila dovoljenja izdana. |
| --- | --- |

(c)

najpozneje do 31. oktobra po koncu vsakega obdobja uvozne tarifne kvote o količinah proizvodov, vključno z obvestili o ničnih zahtevkih, ki so zajeta v neuporabljenih ali delno uporabljenih uvoznih dovoljenjih in ustrezajo razliki med količinami, označenimi na hrbtni strani uvoznih dovoljenj, in količinami, za katere so bila dovoljenja izdana.

2.   Države članice Komisiji sporočijo podrobnosti o količinah proizvodov, danih v prosti promet, v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1301/2006.“

| (b) | v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Obvestila o količinah iz člena 1(3)(a) te uredbe se pošljejo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 792/2009 (14). |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Obvestila o količinah iz člena 1(3)(a) te uredbe se pošljejo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 792/2009 (14).

| (3) | Priloge IV, V in VI se črtajo. |
| --- | --- |

(3)

Priloge IV, V in VI se črtajo.

Člen 5

Uredba (ES) št. 810/2008 se spremeni:

| (1) | V členu 5 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:
  „2.   Najpozneje 10. dan meseca, v katerem se vložijo zahtevki, države članice uradno obvestijo Komisijo o skupni količini iz zahtevkov po državi porekla.
  3.   Uvozna dovoljenja se izdajo med 17. in najpozneje 21. dnem meseca, v katerem so bili zahtevki vloženi. V vsakem dovoljenju se podrobno navede zadevno količino po oznaki KN ali skupini oznak KN.“ |
| --- | --- |

(1)

V členu 5 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„2.   Najpozneje 10. dan meseca, v katerem se vložijo zahtevki, države članice uradno obvestijo Komisijo o skupni količini iz zahtevkov po državi porekla.

3.   Uvozna dovoljenja se izdajo med 17. in najpozneje 21. dnem meseca, v katerem so bili zahtevki vloženi. V vsakem dovoljenju se podrobno navede zadevno količino po oznaki KN ali skupini oznak KN.“

| (2) | Člen 11 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Države članice Komisiji sporočijo podrobnosti o količinah proizvodov, danih v prosti promet, v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1301/2006.“ |
| --- | --- | --- |

(2)

Člen 11 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice Komisiji sporočijo podrobnosti o količinah proizvodov, danih v prosti promet, v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1301/2006.“

| (b) | v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Obvestila o količinah iz člena 1(1)(b) in (c) ter člena 2(a) do (e) in (g) te uredbe se pošljejo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 792/2009 (15). |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Obvestila o količinah iz člena 1(1)(b) in (c) ter člena 2(a) do (e) in (g) te uredbe se pošljejo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 792/2009 (15).

| (3) | Priloge IV, V in VI se črtajo. |
| --- | --- |

(3)

Priloge IV, V in VI se črtajo.

Člen 6

Uredba (ES) št. 610/2009 se spremeni:

| (1) | V členu 10 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:
  „2.   Države članice Komisiji sporočijo podrobnosti o količinah proizvodov, danih v prosti promet, v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1301/2006.
  3.   Obveščanje iz odstavka 1 se opravi v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 792/2009 (16), uporabijo pa se kategorije proizvodov iz Priloge V k Uredbi (ES) št. 382/2008. |
| --- | --- |

(1)

V členu 10 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„2.   Države članice Komisiji sporočijo podrobnosti o količinah proizvodov, danih v prosti promet, v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1301/2006.

3.   Obveščanje iz odstavka 1 se opravi v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 792/2009 (16), uporabijo pa se kategorije proizvodov iz Priloge V k Uredbi (ES) št. 382/2008.

| (2) | Priloge V, VI in VII se črtajo. |
| --- | --- |

(2)

Priloge V, VI in VII se črtajo.

Člen 7

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2013.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 228, 1.9.2009, str. 3.

2

(3)  UL L 341, 22.12.2001, str. 29.

3

(4)  UL L 163, 30.4.2004, str. 83.

4

(5)  UL L 115, 29.4.2008, str. 10.

5

(6)  UL L 202, 31.7.2008, str. 28.

6

(7)  UL L 219, 14.8.2008, str. 3.

7

(8)  UL L 180, 11.7.2009, str. 5.

8

(9)  UL L 228, 1.9.2009, str. 3.“

9

(10)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.“

10

(11)  UL L 228, 1.9.2009, str. 3.“

11

(12)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.“

12

(13)  UL L 228, 1.9.2009, str. 3.“

13

(14)  UL L 228, 1.9.2009, str. 3.“

14

(15)  UL L 228, 1.9.2009, str. 3.“

15

(16)  UL L 228, 1.9.2009, str. 3.“

16

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 348/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 348/11

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1213/2012

z dne 17. decembra 2012

o opustitvi tarifnih preferencialov za nekatere države upravičenke do GSP v zvezi z nekaterimi oddelki GSP v skladu z Uredbo (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 (1) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (EU) št. 978/2012 se tarifni preferenciali splošnega režima splošne sheme preferencialov („GSP“) za izdelke iz oddelka GSP s poreklom iz države upravičenke do GSP opustijo, kadar povprečna vrednost uvoza takih izdelkov iz te države upravičenke do GSP v Unijo tri zaporedna leta presega prage, navedene v Prilogi VI k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (EU) št. 978/2012 se tarifni preferenciali splošnega režima splošne sheme preferencialov („GSP“) za izdelke iz oddelka GSP s poreklom iz države upravičenke do GSP opustijo, kadar povprečna vrednost uvoza takih izdelkov iz te države upravičenke do GSP v Unijo tri zaporedna leta presega prage, navedene v Prilogi VI k navedeni uredbi.

| (2) | Komisija mora pred uporabo tarifnih preferencialov v okviru splošnega režima določiti seznam oddelkov GSP, za katere se opustijo tarifni preferenciali v zvezi z zadevnimi državami upravičenkami do GSP. Seznam mora temeljiti na podatkih, ki so bili na voljo 1. septembra 2012 in podatkih iz predhodnih dveh let. |
| --- | --- |

(2)

Komisija mora pred uporabo tarifnih preferencialov v okviru splošnega režima določiti seznam oddelkov GSP, za katere se opustijo tarifni preferenciali v zvezi z zadevnimi državami upravičenkami do GSP. Seznam mora temeljiti na podatkih, ki so bili na voljo 1. septembra 2012 in podatkih iz predhodnih dveh let.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora za splošne preferenciale – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora za splošne preferenciale –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Seznam izdelkov iz oddelkov GSP, za katere se opustijo tarifni preferenciali iz člena 7 Uredbe (EU) št. 978/2012 v zvezi z zadevnimi državami upravičenkami do GSP, je določen v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2016.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 303, 31.10.2012, str. 1.

1

---

PRILOGA

Seznam oddelkov GSP, za katere se opustijo tarifni preferenciali iz člena 7 Uredbe (EU) št. 978/2012 v zvezi z zadevno državo upravičenko do GSP

| Stolpec A | : | ime države |
| --- | --- | --- |
| Stolpec B | : | oddelek GSP (člen 2(j) Uredbe GSP) |
| Stolpec C | : | opis |

Stolpec A

:

ime države

Stolpec B

:

oddelek GSP (člen 2(j) Uredbe GSP)

Stolpec C

:

opis

| A | B | C |
| --- | --- | --- |
| Kitajska | S-1a | Žive živali in živalski izdelki, razen rib |
| | S-1b | Ribe, raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji |
| | S-2b | Zelenjava, sadje in oreški |
| | S-2c | Kava, pravi čaj, mate čaj in začimbe |
| | S-2d | Žitarice, moka, semena in smole |
| | S-4b | Pripravljena živila (razen mesa in rib), pijače, alkoholne tekočine in kis |
| | S-6a | Anorganske in organske kemikalije |
| | S-6b | Kemikalije, razen organskih in anorganskih kemikalij |
| | S-7a | Plastične mase |
| | S-7b | Kavčuk |
| | S-8a | Surove kože in usnja |
| | S-8b | Izdelki iz usnja in krzna |
| | S-9a | Les in lesno oglje |
| | S-9b | Pluta, izdelki iz slame in drugi pletarski materiali |
| | S-11a | Tekstil |
| | S-11b | Oblačilni izdelki in oblačilni dodatki |
| | S-12a | Obutev |
| | S-12b | Pokrivala, dežniki, sončniki, palice, biči ter preparirano perje in puh |
| | S-13 | Izdelki iz kamna, keramike in stekla |
| | S-14 | Biseri in plemenite kovine |
| | S-15a | Železove zlitine ter izdelki iz železa in jekla |
| | S-15b | Navadne kovine (razen železa in jekla), izdelki iz navadnih kovin (razen izdelki iz železa in jekla) |
| | S-16 | Stroji in oprema |
| | S-17a | Železniška in tramvajska vozila in izdelki |
| | S-17b | Motorna vozila, kolesa, zrakoplovi, vesoljska vozila, ladje in čolni |
| | S-18 | Optični instrumenti, ure, ročne ure in glasbila |
| | S-20 | Razno |
| Kostarika | S-2b | Zelenjava, sadje in oreški |
| Ekvador | S-2a | Žive rastline in cvetličarski izdelki |
| | S-4a | Mesni in ribji izdelki |
| Indija | S-5 | Mineralni proizvodi |
| | S-6a | Anorganske in organske kemikalije |
| | S-6b | Kemikalije, razen organskih in anorganskih kemikalij |
| | S-8a | Surove kože in usnja |
| | S-11a | Tekstil |
| | S-17b | Motorna vozila, kolesa, zrakoplovi, vesoljska vozila, ladje in čolni |
| Indonezija | S-1a | Žive živali in živalski izdelki, razen rib |
| | S-3 | Živalska ali rastlinska olja, maščobe in voski |
| | S-6b | Kemikalije, razen organskih in anorganskih kemikalij |
| Nigerija | S-8a | Surove kože in usnja |
| Ukrajina | S-17a | Železniška in tramvajska vozila in izdelki |
| Tajska | S-4a | Mesni in ribji izdelki |
| | S-4b | Pripravljena živila (razen mesa in rib), pijače, alkoholne tekočine in kis |
| | S-14 | Biseri in plemenite kovine |

A

B

C

Kitajska

S-1a

Žive živali in živalski izdelki, razen rib

S-1b

Ribe, raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji

S-2b

Zelenjava, sadje in oreški

S-2c

Kava, pravi čaj, mate čaj in začimbe

S-2d

Žitarice, moka, semena in smole

S-4b

Pripravljena živila (razen mesa in rib), pijače, alkoholne tekočine in kis

S-6a

Anorganske in organske kemikalije

S-6b

Kemikalije, razen organskih in anorganskih kemikalij

S-7a

Plastične mase

S-7b

Kavčuk

S-8a

Surove kože in usnja

S-8b

Izdelki iz usnja in krzna

S-9a

Les in lesno oglje

S-9b

Pluta, izdelki iz slame in drugi pletarski materiali

S-11a

Tekstil

S-11b

Oblačilni izdelki in oblačilni dodatki

S-12a

Obutev

S-12b

Pokrivala, dežniki, sončniki, palice, biči ter preparirano perje in puh

S-13

Izdelki iz kamna, keramike in stekla

S-14

Biseri in plemenite kovine

S-15a

Železove zlitine ter izdelki iz železa in jekla

S-15b

Navadne kovine (razen železa in jekla), izdelki iz navadnih kovin (razen izdelki iz železa in jekla)

S-16

Stroji in oprema

S-17a

Železniška in tramvajska vozila in izdelki

S-17b

Motorna vozila, kolesa, zrakoplovi, vesoljska vozila, ladje in čolni

S-18

Optični instrumenti, ure, ročne ure in glasbila

S-20

Razno

Kostarika

S-2b

Zelenjava, sadje in oreški

Ekvador

S-2a

Žive rastline in cvetličarski izdelki

S-4a

Mesni in ribji izdelki

Indija

S-5

Mineralni proizvodi

S-6a

Anorganske in organske kemikalije

S-6b

Kemikalije, razen organskih in anorganskih kemikalij

S-8a

Surove kože in usnja

S-11a

Tekstil

S-17b

Motorna vozila, kolesa, zrakoplovi, vesoljska vozila, ladje in čolni

Indonezija

S-1a

Žive živali in živalski izdelki, razen rib

S-3

Živalska ali rastlinska olja, maščobe in voski

S-6b

Kemikalije, razen organskih in anorganskih kemikalij

Nigerija

S-8a

Surove kože in usnja

Ukrajina

S-17a

Železniška in tramvajska vozila in izdelki

Tajska

S-4a

Mesni in ribji izdelki

S-4b

Pripravljena živila (razen mesa in rib), pijače, alkoholne tekočine in kis

S-14

Biseri in plemenite kovine

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 348/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 348/14

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1214/2012

z dne 17. decembra 2012

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 25,0 |
| MA | 82,5 |
| TN | 110,0 |
| TR | 111,7 |
| ZZ | 82,3 |
| 0707 00 05 | AL | 88,1 |
| TR | 137,1 |
| ZZ | 112,6 |
| 0709 93 10 | MA | 143,7 |
| TR | 63,6 |
| ZZ | 103,7 |
| 0805 10 20 | MA | 63,8 |
| TR | 60,5 |
| ZA | 51,4 |
| ZZ | 58,6 |
| 0805 20 10 | MA | 73,9 |
| ZZ | 73,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 100,7 |
| JM | 129,1 |
| MA | 106,4 |
| TR | 85,7 |
| ZZ | 105,5 |
| 0805 50 10 | TR | 75,4 |
| ZZ | 75,4 |
| 0808 10 80 | MK | 36,4 |
| NZ | 165,3 |
| US | 125,8 |
| ZA | 123,7 |
| ZZ | 112,8 |
| 0808 30 90 | CN | 45,2 |
| TR | 135,1 |
| US | 154,6 |
| ZZ | 111,6 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

25,0

MA

82,5

TN

110,0

TR

111,7

ZZ

82,3

0707 00 05

AL

88,1

TR

137,1

ZZ

112,6

0709 93 10

MA

143,7

TR

63,6

ZZ

103,7

0805 10 20

MA

63,8

TR

60,5

ZA

51,4

ZZ

58,6

0805 20 10

MA

73,9

ZZ

73,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

100,7

JM

129,1

MA

106,4

TR

85,7

ZZ

105,5

0805 50 10

TR

75,4

ZZ

75,4

0808 10 80

MK

36,4

NZ

165,3

US

125,8

ZA

123,7

ZZ

112,8

0808 30 90

CN

45,2

TR

135,1

US

154,6

ZZ

111,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

DIREKTIVE

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 348/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 348/16

---

DELEGIRANA DIREKTIVA KOMISIJE 2012/50/EU

z dne 10. oktobra 2012

o spremembi Priloge III k Direktivi 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede izjem pri uporabi svinca zaradi prilagoditve tehničnemu napredku

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (1) ter zlasti člena 5(1)(a) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2011/65/EU prepoveduje uporabo svinca v električni in elektronski opremi, ki je dana v promet. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2011/65/EU prepoveduje uporabo svinca v električni in elektronski opremi, ki je dana v promet.

| (2) | Svinca v dielektrični keramiki na osnovi PZT za uporabo v kondenzatorjih, ki so del integriranih vezij ali diskretnih polprevodnikov, tehnično še vedno ni mogoče nadomestiti. Uporabo svinca v navedenih materialih je zato treba izvzeti iz prepovedi. |
| --- | --- |

(2)

Svinca v dielektrični keramiki na osnovi PZT za uporabo v kondenzatorjih, ki so del integriranih vezij ali diskretnih polprevodnikov, tehnično še vedno ni mogoče nadomestiti. Uporabo svinca v navedenih materialih je zato treba izvzeti iz prepovedi.

| (3) | Direktivo 2011/65/EU je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Direktivo 2011/65/EU je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga III k Direktivi 2011/65/EU se spremeni, kakor je navedeno v Prilogi k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 2. januarja 2013. Besedila navedenih predpisov takoj sporočijo Komisiji.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila glavnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 10. oktobra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 174, 1.7.2011, str. 88.

1

---

PRILOGA

V Prilogi III k Direktivi 2011/65/EU se vstavi naslednja točka 7(c)-IV:

| „(c)-IV | Svinec v dielektrični keramiki na osnovi PZT za uporabo v kondenzatorjih, ki so del integriranih vezij ali diskretnih polprevodnikov. | Preneha veljati 21. julija 2016.“ |
| --- | --- | --- |

„(c)-IV

Svinec v dielektrični keramiki na osnovi PZT za uporabo v kondenzatorjih, ki so del integriranih vezij ali diskretnih polprevodnikov.

Preneha veljati 21. julija 2016.“

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 348/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 348/18

---

DELEGIRANA DIREKTIVA KOMISIJE 2012/51/EU

z dne 10. oktobra 2012

o spremembi Priloge III k Direktivi 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede izjem pri uporabi kadmija zaradi prilagoditve tehničnemu napredku

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (1) ter zlasti člena 5(1)(a) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2011/65/EU prepoveduje uporabo kadmija v električni in elektronski opremi, ki je dana v promet. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2011/65/EU prepoveduje uporabo kadmija v električni in elektronski opremi, ki je dana v promet.

| (2) | Kadmija v fotouporih za analogne optične sklopnike, ki se uporabljajo v profesionalni zvočni opremi, tehnično še vedno ni mogoče nadomestiti. Uporabo kadmija v navedenih fotouporih je zato treba izvzeti iz prepovedi. To izvzetje iz prepovedi pa je treba časovno omejiti, saj se razvija tehnologija, ki ne vsebuje kadmija, in nadomestilo zanj bi lahko postalo na voljo do konca leta 2013. |
| --- | --- |

(2)

Kadmija v fotouporih za analogne optične sklopnike, ki se uporabljajo v profesionalni zvočni opremi, tehnično še vedno ni mogoče nadomestiti. Uporabo kadmija v navedenih fotouporih je zato treba izvzeti iz prepovedi. To izvzetje iz prepovedi pa je treba časovno omejiti, saj se razvija tehnologija, ki ne vsebuje kadmija, in nadomestilo zanj bi lahko postalo na voljo do konca leta 2013.

| (3) | Direktivo 2011/65/EU je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Direktivo 2011/65/EU je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga III k Direktivi 2011/65/EU se spremeni, kakor je navedeno v Prilogi k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 2. januarja 2013. Besedila navedenih predpisov takoj sporočijo Komisiji.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila glavnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 10. oktobra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 174, 1.7.2011, str. 88.

1

---

PRILOGA

V Prilogi III k Direktivi 2011/65/EU se doda naslednja točka 40:

| „40 | Kadmij v fotouporih za analogne optične sklopnike, ki se uporabljajo v profesionalni zvočni opremi. | Preneha veljati 31. decembra 2013.“ |
| --- | --- | --- |

„40

Kadmij v fotouporih za analogne optične sklopnike, ki se uporabljajo v profesionalni zvočni opremi.

Preneha veljati 31. decembra 2013.“

---

SKLEPI

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 348/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 348/20

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 12. decembra 2012

o finančnem prispevku Evropske unije za nacionalne programe 5 držav članic (Irske, Španije, Francije, Malte in Portugalske) za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva za leto 2012

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 9187)

(Besedilo v angleškem, francoskem, malteškem, portugalskem in španskem jeziku je edino verodostojno)

(2012/788/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 z dne 22. maja 2006 o vzpostavitvi finančnih ukrepov Skupnosti za izvajanje skupne ribiške politike in na področju pomorskega prava (1) ter zlasti člena 24(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 861/2006 določa pogoje, pod katerimi lahko države članice prejmejo prispevek Evropske unije za izdatke, ki so nastali z izvajanjem njihovih nacionalnih programov za zbiranje in upravljanje podatkov. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 861/2006 določa pogoje, pod katerimi lahko države članice prejmejo prispevek Evropske unije za izdatke, ki so nastali z izvajanjem njihovih nacionalnih programov za zbiranje in upravljanje podatkov.

| (2) | Navedeni programi morajo biti sestavljeni v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 199/2008 z dne 25. februarja 2008 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (2) ter Uredbo Komisije (ES) št. 665/2008 z dne 14. julija 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (3). |
| --- | --- |

(2)

Navedeni programi morajo biti sestavljeni v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 199/2008 z dne 25. februarja 2008 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (2) ter Uredbo Komisije (ES) št. 665/2008 z dne 14. julija 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (3).

| (3) | Belgija, Bolgarija, Danska, Nemčija, Estonija, Irska, Grčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Latvija, Litva, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo so predložili nacionalne programe za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva za obdobje 2011–2013, kakor je določeno v členu 4(4) in (5) Uredbe (ES) št. 199/2008. Navedeni programi so bili v letu 2011 odobreni v skladu s členom 6(3) Uredbe (ES) št. 199/2008. |
| --- | --- |

(3)

Belgija, Bolgarija, Danska, Nemčija, Estonija, Irska, Grčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Latvija, Litva, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo so predložili nacionalne programe za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva za obdobje 2011–2013, kakor je določeno v členu 4(4) in (5) Uredbe (ES) št. 199/2008. Navedeni programi so bili v letu 2011 odobreni v skladu s členom 6(3) Uredbe (ES) št. 199/2008.

| (4) | Belgija, Bolgarija, Danska, Estonija, Grčija, Italija, Ciper, Latvija, Romunija, Slovenija in Finska za leto 2012 niso spremenili svojih nacionalnih programov za obdobje 2011–2013. Z Izvedbenim sklepom Komisije 2012/276/EU (4) je Komisija določila prispevke za navedene nacionalne programe za leto 2012 za navedene države članice, razen za Grčijo. |
| --- | --- |

(4)

Belgija, Bolgarija, Danska, Estonija, Grčija, Italija, Ciper, Latvija, Romunija, Slovenija in Finska za leto 2012 niso spremenili svojih nacionalnih programov za obdobje 2011–2013. Z Izvedbenim sklepom Komisije 2012/276/EU (4) je Komisija določila prispevke za navedene nacionalne programe za leto 2012 za navedene države članice, razen za Grčijo.

| (5) | Nemčija, Irska, Španija, Francija, Litva, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Švedska in Združeno kraljestvo so predložili spremembe za svoje nacionalne programe za leto 2012 v skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 199/2008. Spremembe za Nemčijo, Litvo, Nizozemsko, Poljsko, Švedsko in Združeno kraljestvo je Komisija odobrila leta 2012 v skladu s členom 6(3) Uredbe (ES) št. 199/2008. Z Izvedbenim sklepom Komisije 2012/654/EU (5) je Komisija določila prispevke za navedene nacionalne programe za leto 2012 za navedene države članice. |
| --- | --- |

(5)

Nemčija, Irska, Španija, Francija, Litva, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Švedska in Združeno kraljestvo so predložili spremembe za svoje nacionalne programe za leto 2012 v skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 199/2008. Spremembe za Nemčijo, Litvo, Nizozemsko, Poljsko, Švedsko in Združeno kraljestvo je Komisija odobrila leta 2012 v skladu s členom 6(3) Uredbe (ES) št. 199/2008. Z Izvedbenim sklepom Komisije 2012/654/EU (5) je Komisija določila prispevke za navedene nacionalne programe za leto 2012 za navedene države članice.

| (6) | Irska, Španija, Francija, Malta in Portugalska so predložile tudi letne proračunske napovedi za leto 2012 v skladu s členom 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1078/2008 z dne 3. novembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 glede izdatkov držav članic za zbiranje in upravljanje osnovnih ribolovnih podatkov (6). Komisija je ocenila letne proračunske napovedi držav članic v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1078/2008, pri čemer je upoštevala odobrene spremembe nacionalnih programov v skladu s členom 6(3) Uredbe (ES) št. 199/2008. |
| --- | --- |

(6)

Irska, Španija, Francija, Malta in Portugalska so predložile tudi letne proračunske napovedi za leto 2012 v skladu s členom 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1078/2008 z dne 3. novembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 glede izdatkov držav članic za zbiranje in upravljanje osnovnih ribolovnih podatkov (6). Komisija je ocenila letne proračunske napovedi držav članic v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1078/2008, pri čemer je upoštevala odobrene spremembe nacionalnih programov v skladu s členom 6(3) Uredbe (ES) št. 199/2008.

| (7) | Člen 5 Uredbe (ES) št. 1078/2008 določa, da Komisija odobri letno proračunsko napoved in sprejme odločitev o letnem finančnem prispevku Unije za vsak nacionalni program v skladu s postopkom iz člena 24 Uredbe (ES) št. 861/2006 in na podlagi rezultata vrednotenja letnih proračunskih napovedi iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1078/2008. |
| --- | --- |

(7)

Člen 5 Uredbe (ES) št. 1078/2008 določa, da Komisija odobri letno proračunsko napoved in sprejme odločitev o letnem finančnem prispevku Unije za vsak nacionalni program v skladu s postopkom iz člena 24 Uredbe (ES) št. 861/2006 in na podlagi rezultata vrednotenja letnih proračunskih napovedi iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1078/2008.

| (8) | Člen 24(3)(b) Uredbe (ES) št. 861/2006 določa, da se s sklepom Komisije določi višina finančnega prispevka. Člen 16 navedene uredbe določa, da finančni ukrepi Unije na področju zbiranja osnovnih podatkov ne smejo presegati 50 % izdatkov držav članic, nastalih pri izvajanju programa zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov v sektorju ribištva. |
| --- | --- |

(8)

Člen 24(3)(b) Uredbe (ES) št. 861/2006 določa, da se s sklepom Komisije določi višina finančnega prispevka. Člen 16 navedene uredbe določa, da finančni ukrepi Unije na področju zbiranja osnovnih podatkov ne smejo presegati 50 % izdatkov držav članic, nastalih pri izvajanju programa zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov v sektorju ribištva.

| (9) | Ta sklep je sklep o financiranju v smislu člena 75(2) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7). |
| --- | --- |

(9)

Ta sklep je sklep o financiranju v smislu člena 75(2) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7).

| (10) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Največji skupni zneski finančnega prispevka Unije, ki se dodelijo vsaki državi članici za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva za leto 2012, ter višina finančnega prispevka Unije so določeni v Prilogi.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Irsko, Francosko republiko, Kraljevino Španijo, Republiko Malto in Portugalsko republiko.

V Bruslju, 12. decembra 2012

Za Komisijo

Maria DAMANAKI

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 60, 5.3.2008, str. 1.

2

(3)  UL L 186, 15.7.2008, str. 3.

3

(4)  UL L 134, 24.5.2012, str. 27.

4

(5)  UL L 293, 23.10.2012, str. 34.

5

(6)  UL L 295, 4.11.2008, str. 24.

6

(7)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

7

---

PRILOGA

NACIONALNI PROGRAMI 2011–2013

UPRAVIČENI IZDATKI IN NAJVIŠJI PRISPEVEK UNIJE ZA LETO 2012

| (EUR) |
| --- |
| Država članica | Upravičeni izdatki | Najvišji prispevek Unije
  (v višini 50 %) |
| Irska | 5 771 583 | 2 885 791 |
| Francija | 14 898 076 | 7 449 038 |
| Španija | 15 661 034 | 7 830 517 |
| Malta | 658 560 | 329 280 |
| Portugalska | 3 411 870 | 1 705 935 |
| Skupaj | 40 401 123 | 20 200 561 |

(EUR)

Država članica

Upravičeni izdatki

Najvišji prispevek Unije

(v višini 50 %)

Irska

5 771 583

2 885 791

Francija

14 898 076

7 449 038

Španija

15 661 034

7 830 517

Malta

658 560

329 280

Portugalska

3 411 870

1 705 935

Skupaj

40 401 123

20 200 561

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 348/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 348/22

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 14. decembra 2012

o finančnem prispevku Unije v skladu z Direktivo Sveta 2000/29/ES za leto 2012 za kritje izdatkov, ki so jih imele Nemčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Nizozemska in Portugalska za boj proti organizmom, škodljivim za rastline ali rastlinske proizvode

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 9280)

(Besedilo v francoskem, grškem, italijanskem, nemškem, nizozemskem, portugalskem in španskem jeziku je edino verodostojno)

(2012/789/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1), zlasti člena 23(5) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skladno s členom 22 Direktive 2000/29/ES se lahko državam članicam dodeli finančni prispevek Unije za „zdravstveno varstvo rastlin“ za kritje izdatkov, neposredno povezanih z nujnimi ukrepi, ki so bili sprejeti ali so načrtovani za boj proti škodljivim organizmom, vnesenim iz tretjih držav ali drugih območij v Uniji, da se jih izkorenini ali, če to ni mogoče, prepreči njihovo širjenje. |
| --- | --- |

(1)

Skladno s členom 22 Direktive 2000/29/ES se lahko državam članicam dodeli finančni prispevek Unije za „zdravstveno varstvo rastlin“ za kritje izdatkov, neposredno povezanih z nujnimi ukrepi, ki so bili sprejeti ali so načrtovani za boj proti škodljivim organizmom, vnesenim iz tretjih držav ali drugih območij v Uniji, da se jih izkorenini ali, če to ni mogoče, prepreči njihovo širjenje.

| (2) | Nemčija je predložila štiri zahtevke za finančni prispevek. Prvi je bil predložen 19. decembra 2011 in se nanaša na ukrepe, sprejete leta 2011 za izkoreninjenje ali preprečevanje širjenja Diabrotica virgifera v Severnem Porenju-Vestfaliji. Izbruh navedenega škodljivega organizma je bil tam zabeležen leta 2010. |
| --- | --- |

(2)

Nemčija je predložila štiri zahtevke za finančni prispevek. Prvi je bil predložen 19. decembra 2011 in se nanaša na ukrepe, sprejete leta 2011 za izkoreninjenje ali preprečevanje širjenja Diabrotica virgifera v Severnem Porenju-Vestfaliji. Izbruh navedenega škodljivega organizma je bil tam zabeležen leta 2010.

| (3) | Drugi je Nemčija predložila 25. aprila 2012 in se nanaša na ukrepe, sprejete med avgustom 2010 in avgustom 2011 za obvladovanje Anoplophora glabripennis v Severnem Porenju-Vestfaliji. Izbruh navedenega škodljivega organizma je bil tam zabeležen leta 2009. |
| --- | --- |

(3)

Drugi je Nemčija predložila 25. aprila 2012 in se nanaša na ukrepe, sprejete med avgustom 2010 in avgustom 2011 za obvladovanje Anoplophora glabripennis v Severnem Porenju-Vestfaliji. Izbruh navedenega škodljivega organizma je bil tam zabeležen leta 2009.

| (4) | Tretji zahtevek je Nemčija predložila 27. aprila 2012 in se nanaša na ukrepe, sprejete leta 2011 za izkoreninjenje ali preprečevanje širjena Diabrotica virgifera v Baden-Württembergu. Izbruhi navedenega škodljivega organizma so bili zabeleženi na več podeželskih ali mestnih območjih navedene dežele (Breisgau-Hochschwarzwald, Emmendingen, mesto Freiburg, Konstanz, Lörrach, Ortenaukreis in Rastatt – mestno območje Baden-Baden) v različnih letih, tj. 2008, 2009, 2010 in 2011. Ukrepi, sprejeti v letih 2008, 2009, 2010 in 2011, so bili sofinancirani tudi v letih 2009, 2010 in 2011. |
| --- | --- |

(4)

Tretji zahtevek je Nemčija predložila 27. aprila 2012 in se nanaša na ukrepe, sprejete leta 2011 za izkoreninjenje ali preprečevanje širjena Diabrotica virgifera v Baden-Württembergu. Izbruhi navedenega škodljivega organizma so bili zabeleženi na več podeželskih ali mestnih območjih navedene dežele (Breisgau-Hochschwarzwald, Emmendingen, mesto Freiburg, Konstanz, Lörrach, Ortenaukreis in Rastatt – mestno območje Baden-Baden) v različnih letih, tj. 2008, 2009, 2010 in 2011. Ukrepi, sprejeti v letih 2008, 2009, 2010 in 2011, so bili sofinancirani tudi v letih 2009, 2010 in 2011.

| (5) | Četrti zahtevek je Nemčija predložila 27. aprila 2012 in se nanaša na ukrepe, sprejete leta 2011 za izkoreninjenje ali preprečevanje širjenja Diabrotica virgifera v Hessnu. Izbruh navedenega škodljivega organizma je bil tam zabeležen leta 2011. |
| --- | --- |

(5)

Četrti zahtevek je Nemčija predložila 27. aprila 2012 in se nanaša na ukrepe, sprejete leta 2011 za izkoreninjenje ali preprečevanje širjenja Diabrotica virgifera v Hessnu. Izbruh navedenega škodljivega organizma je bil tam zabeležen leta 2011.

| (6) | Španija je predložila štiri zahtevke za finančni prispevek. Prvi je bil predložen 20. aprila 2012 in se nanaša na ukrepe, sprejete ali načrtovane za leto 2012 v Extremaduri, za nadzor Bursaphelenchus xylophilus. Izbruh navedenega škodljivega organizma je bil zabeležen leta 2008 v Sierra de Dios Padres. Ukrepi, sprejeti za november in december 2008 ter za leto 2009, 2010 in 2011, so bili sofinancirani tudi v letih 2009, 2010 in 2011. Nadaljnji zahtevek za ukrepe od januarja 2012 do oktobra 2012, tj. za obdobje največ štirih let, je bil sprejet. |
| --- | --- |

(6)

Španija je predložila štiri zahtevke za finančni prispevek. Prvi je bil predložen 20. aprila 2012 in se nanaša na ukrepe, sprejete ali načrtovane za leto 2012 v Extremaduri, za nadzor Bursaphelenchus xylophilus. Izbruh navedenega škodljivega organizma je bil zabeležen leta 2008 v Sierra de Dios Padres. Ukrepi, sprejeti za november in december 2008 ter za leto 2009, 2010 in 2011, so bili sofinancirani tudi v letih 2009, 2010 in 2011. Nadaljnji zahtevek za ukrepe od januarja 2012 do oktobra 2012, tj. za obdobje največ štirih let, je bil sprejet.

| (7) | Drugi zahtevek je Španija predložila 23. aprila 2012. Nanaša se na ukrepe, sprejete ali načrtovane za leto 2012 v Galiciji, za nadzor Bursaphelenchus xylophilus. Izbruh navedenega škodljivega organizma je bil zabeležen leta 2010 na območju As Neves. |
| --- | --- |

(7)

Drugi zahtevek je Španija predložila 23. aprila 2012. Nanaša se na ukrepe, sprejete ali načrtovane za leto 2012 v Galiciji, za nadzor Bursaphelenchus xylophilus. Izbruh navedenega škodljivega organizma je bil zabeležen leta 2010 na območju As Neves.

| (8) | Tretji zahtevek je Španija predložila 25. aprila 2012. Nanaša se na ukrepe, sprejete ali načrtovane za leto 2012 v Kataloniji, za nadzor Pomacea insularum. Izbruh navedenega škodljivega organizma je bil zabeležen leta 2010. |
| --- | --- |

(8)

Tretji zahtevek je Španija predložila 25. aprila 2012. Nanaša se na ukrepe, sprejete ali načrtovane za leto 2012 v Kataloniji, za nadzor Pomacea insularum. Izbruh navedenega škodljivega organizma je bil zabeležen leta 2010.

| (9) | Četrti zahtevek je Španija predložila 27. aprila 2012. Nanaša se na ukrepe, sprejete ali načrtovane za leto 2012 v Extremaduri, za nadzor Bursaphelenchus xylophilus. Izbruh navedenega škodljivega organizma je bil zabeležen leta 2012 na območju Valverde del Fresno. |
| --- | --- |

(9)

Četrti zahtevek je Španija predložila 27. aprila 2012. Nanaša se na ukrepe, sprejete ali načrtovane za leto 2012 v Extremaduri, za nadzor Bursaphelenchus xylophilus. Izbruh navedenega škodljivega organizma je bil zabeležen leta 2012 na območju Valverde del Fresno.

| (10) | Francija je predložila dva zahtevka za finančni prispevek. Prvi je bil predložen 30. decembra 2011 in se nanaša na ukrepe, sprejete ali načrtovane od septembra 2011 do septembra 2012, za obvladovanje Rhynchophorus ferrugineus. Prvotni izbruhi navedenega škodljivega organizma so bili zabeleženi leta 2009. Ukrepi, sprejeti od septembra 2009 do septembra 2011, so bili sofinancirani tudi leta 2010. |
| --- | --- |

(10)

Francija je predložila dva zahtevka za finančni prispevek. Prvi je bil predložen 30. decembra 2011 in se nanaša na ukrepe, sprejete ali načrtovane od septembra 2011 do septembra 2012, za obvladovanje Rhynchophorus ferrugineus. Prvotni izbruhi navedenega škodljivega organizma so bili zabeleženi leta 2009. Ukrepi, sprejeti od septembra 2009 do septembra 2011, so bili sofinancirani tudi leta 2010.

| (11) | Drugi zahtevek je bil predložen 30. aprila 2012 in se nanaša na ukrepe, sprejete ali načrtovane od novembra 2011 do decembra 2012, za nadzor Anoplophora glabripennis v Alzaciji. Ukrepi so bili sprejeti v Franciji kot posledica ugotovitev leta 2011 o navedenem škodljivem organizmu na mejnem območju z Nemčijo. |
| --- | --- |

(11)

Drugi zahtevek je bil predložen 30. aprila 2012 in se nanaša na ukrepe, sprejete ali načrtovane od novembra 2011 do decembra 2012, za nadzor Anoplophora glabripennis v Alzaciji. Ukrepi so bili sprejeti v Franciji kot posledica ugotovitev leta 2011 o navedenem škodljivem organizmu na mejnem območju z Nemčijo.

| (12) | Italija je 30. aprila 2012 predložila dva zahtevka za finančni prispevek. Prvi zahtevek Italije se nanaša na ukrepe, sprejete ali načrtovane za leto 2012 v Benečiji, v provinci Treviso, na območju Cornuda, za nadzor Anoplophora glabripennis. Izbruh navedenega škodljivega organizma je bil zabeležen leta 2009. Ukrepi, sprejeti v letih 2009, 2010 in 2011, so bili sofinancirani tudi v letih 2010 in 2011. |
| --- | --- |

(12)

Italija je 30. aprila 2012 predložila dva zahtevka za finančni prispevek. Prvi zahtevek Italije se nanaša na ukrepe, sprejete ali načrtovane za leto 2012 v Benečiji, v provinci Treviso, na območju Cornuda, za nadzor Anoplophora glabripennis. Izbruh navedenega škodljivega organizma je bil zabeležen leta 2009. Ukrepi, sprejeti v letih 2009, 2010 in 2011, so bili sofinancirani tudi v letih 2010 in 2011.

| (13) | Drugi zahtevek Italije se nanaša na ukrepe, sprejete za leto 2011 v Emiliji-Romanji v provincah Bologna, Ferrara, Ravenna in Forlì-Cesena, za nadzor Pseudomonas syringae pv. actinidiae. Izbruh navedenega škodljivega organizma je bil potrjen leta 2010. Ukrepi, sprejeti za leto 2010, so bili sofinancirani tudi leta 2011. |
| --- | --- |

(13)

Drugi zahtevek Italije se nanaša na ukrepe, sprejete za leto 2011 v Emiliji-Romanji v provincah Bologna, Ferrara, Ravenna in Forlì-Cesena, za nadzor Pseudomonas syringae pv. actinidiae. Izbruh navedenega škodljivega organizma je bil potrjen leta 2010. Ukrepi, sprejeti za leto 2010, so bili sofinancirani tudi leta 2011.

| (14) | Ciper je 30. aprila 2012 predložil zahtevek za finančni prispevek v zvezi z ukrepi, sprejetimi ali načrtovanimi za leto 2012, za nadzor Rhynchophorus ferrugineus. Do začetnih izbruhov navedenega škodljivega organizma je prišlo leta 2009. Ukrepi, sprejeti v letih 2010 in 2011, so bili sofinancirani tudi v letih 2010 in 2011. |
| --- | --- |

(14)

Ciper je 30. aprila 2012 predložil zahtevek za finančni prispevek v zvezi z ukrepi, sprejetimi ali načrtovanimi za leto 2012, za nadzor Rhynchophorus ferrugineus. Do začetnih izbruhov navedenega škodljivega organizma je prišlo leta 2009. Ukrepi, sprejeti v letih 2010 in 2011, so bili sofinancirani tudi v letih 2010 in 2011.

| (15) | Nizozemska je 23. decembra 2011 predložila en zahtevek za finančni prispevek. Navedeni zahtevek se nanaša na ukrepe, sprejete od novembra 2010 do decembra 2011 na območju Almere, za nadzor Anoplophora glabripennis. Pojav navedenega škodljivega organizma je bil zabeležen novembra 2010. |
| --- | --- |

(15)

Nizozemska je 23. decembra 2011 predložila en zahtevek za finančni prispevek. Navedeni zahtevek se nanaša na ukrepe, sprejete od novembra 2010 do decembra 2011 na območju Almere, za nadzor Anoplophora glabripennis. Pojav navedenega škodljivega organizma je bil zabeležen novembra 2010.

| (16) | Portugalska je 30. aprila 2012 predložila dva zahtevka za finančni prispevek v zvezi z ukrepi, sprejetimi za nadzor Bursaphelenchus xylophilus. Prvi zahtevek se nanaša na ukrepe, sprejete ali načrtovane za prvo polovico leta 2012 v celinski Portugalski, razen prvotno okuženega območja Setubal (leta 1999), za nadzor izbruhov, zabeleženih leta 2008. Ukrepi, sprejeti v drugi polovici leta 2008 ter v letih 2009, 2010 in 2011, so bili sofinancirani tudi v letih 2009, 2010 in 2011. Nadaljnji zahtevek za ukrepe od januarja 2012 do junija 2012, tj. za obdobje največ štirih let, je bil sprejet. |
| --- | --- |

(16)

Portugalska je 30. aprila 2012 predložila dva zahtevka za finančni prispevek v zvezi z ukrepi, sprejetimi za nadzor Bursaphelenchus xylophilus. Prvi zahtevek se nanaša na ukrepe, sprejete ali načrtovane za prvo polovico leta 2012 v celinski Portugalski, razen prvotno okuženega območja Setubal (leta 1999), za nadzor izbruhov, zabeleženih leta 2008. Ukrepi, sprejeti v drugi polovici leta 2008 ter v letih 2009, 2010 in 2011, so bili sofinancirani tudi v letih 2009, 2010 in 2011. Nadaljnji zahtevek za ukrepe od januarja 2012 do junija 2012, tj. za obdobje največ štirih let, je bil sprejet.

| (17) | Drugi zahtevek Portugalske se nanaša izključno na ukrepe toplotne obdelave lesa ali lesene embalaže na območju Setubala v letu 2012. Ukrepi, sprejeti v letih 2010 in 2011, so bili sofinancirani tudi v letu 2011. |
| --- | --- |

(17)

Drugi zahtevek Portugalske se nanaša izključno na ukrepe toplotne obdelave lesa ali lesene embalaže na območju Setubala v letu 2012. Ukrepi, sprejeti v letih 2010 in 2011, so bili sofinancirani tudi v letu 2011.

| (18) | Nemčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Nizozemska in Portugalska so uvedle program ukrepov za izkoreninjenje ali preprečevanje širjenja navedenih škodljivih organizmov, ki so bili vneseni na njihova ozemlja. Ti programi določajo cilje, ki jih je treba doseči, izvedene ukrepe ter njihovo trajanje in stroške. |
| --- | --- |

(18)

Nemčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Nizozemska in Portugalska so uvedle program ukrepov za izkoreninjenje ali preprečevanje širjenja navedenih škodljivih organizmov, ki so bili vneseni na njihova ozemlja. Ti programi določajo cilje, ki jih je treba doseči, izvedene ukrepe ter njihovo trajanje in stroške.

| (19) | Vsi navedeni ukrepi vsebujejo različne ukrepe za zdravstveno varstvo rastlin, vključno z uničenjem okuženih dreves ali pridelkov, nanosom fitofarmacevtskih sredstev, uporabo sanitarnih tehnik, inšpekcijskimi pregledi in testiranji, ki se izvajajo uradno ali na uradno zahtevo, za spremljanje prisotnosti ali ravni onesnaženosti z zadevnimi škodljivimi organizmi in nadomestitev uničenih rastlin v smislu člena 23(2)(a), (b) in (c) Direktive 2000/29/ES. |
| --- | --- |

(19)

Vsi navedeni ukrepi vsebujejo različne ukrepe za zdravstveno varstvo rastlin, vključno z uničenjem okuženih dreves ali pridelkov, nanosom fitofarmacevtskih sredstev, uporabo sanitarnih tehnik, inšpekcijskimi pregledi in testiranji, ki se izvajajo uradno ali na uradno zahtevo, za spremljanje prisotnosti ali ravni onesnaženosti z zadevnimi škodljivimi organizmi in nadomestitev uničenih rastlin v smislu člena 23(2)(a), (b) in (c) Direktive 2000/29/ES.

| (20) | Nemčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Nizozemska in Portugalska so zaprosile za dodelitev finančnega prispevka Unije za te programe v skladu z zahtevami iz člena 23 Direktive 2000/29/ES, zlasti odstavkov 1 in 4 Direktive, ter v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1040/2002 z dne 14. junija 2002 o podrobnih pravilih za izvajanje določb v zvezi z dodeljevanjem finančnega prispevka Skupnosti za obvladovanje zdravstvenega varstva rastlin in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2051/97 (2). |
| --- | --- |

(20)

Nemčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Nizozemska in Portugalska so zaprosile za dodelitev finančnega prispevka Unije za te programe v skladu z zahtevami iz člena 23 Direktive 2000/29/ES, zlasti odstavkov 1 in 4 Direktive, ter v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1040/2002 z dne 14. junija 2002 o podrobnih pravilih za izvajanje določb v zvezi z dodeljevanjem finančnega prispevka Skupnosti za obvladovanje zdravstvenega varstva rastlin in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2051/97 (2).

| (21) | Tehnični podatki, ki so jih predložili Nemčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Nizozemska in Portugalska, so omogočili Komisiji, da je natančno in izčrpno preučila stanje. Komisija je zaključila, da so bili pogoji za dodelitev finančnega prispevka Unije, kot je določeno zlasti v členu 23 Direktive 2000/29/ES, izpolnjeni. Zato je primerno, da Unija zagotovi finančni prispevek za kritje dela izdatkov za navedene programe. |
| --- | --- |

(21)

Tehnični podatki, ki so jih predložili Nemčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Nizozemska in Portugalska, so omogočili Komisiji, da je natančno in izčrpno preučila stanje. Komisija je zaključila, da so bili pogoji za dodelitev finančnega prispevka Unije, kot je določeno zlasti v členu 23 Direktive 2000/29/ES, izpolnjeni. Zato je primerno, da Unija zagotovi finančni prispevek za kritje dela izdatkov za navedene programe.

| (22) | V skladu z drugim pododstavkom člena 23(5) Direktive 2000/29/ES lahko finančni prispevek Unije zajema do 50 % upravičenih izdatkov za ukrepe, sprejete v največ dveh letih po datumu odkritja ali ki so načrtovani za navedeno obdobje. Vendar pa je mogoče v skladu s tretjim pododstavkom navedenega člena navedeno obdobje podaljšati, če je bilo ugotovljeno, da bo cilj dosežen v ustreznem dodatnem obdobju, pri čemer se višina finančnega prispevka Unije skozi zadevna leta znižuje. Ob upoštevanju zaključkov delovne skupine o vrednotenju zadevnih zahtevkov je primerno podaljšati dvoletno obdobje za zadevne programe, medtem ko se zniža višina finančnega prispevka Unije za te ukrepe na 45 % upravičenih izdatkov za tretje leto in na 40 % za četrto leto teh programov. |
| --- | --- |

(22)

V skladu z drugim pododstavkom člena 23(5) Direktive 2000/29/ES lahko finančni prispevek Unije zajema do 50 % upravičenih izdatkov za ukrepe, sprejete v največ dveh letih po datumu odkritja ali ki so načrtovani za navedeno obdobje. Vendar pa je mogoče v skladu s tretjim pododstavkom navedenega člena navedeno obdobje podaljšati, če je bilo ugotovljeno, da bo cilj dosežen v ustreznem dodatnem obdobju, pri čemer se višina finančnega prispevka Unije skozi zadevna leta znižuje. Ob upoštevanju zaključkov delovne skupine o vrednotenju zadevnih zahtevkov je primerno podaljšati dvoletno obdobje za zadevne programe, medtem ko se zniža višina finančnega prispevka Unije za te ukrepe na 45 % upravičenih izdatkov za tretje leto in na 40 % za četrto leto teh programov.

| (23) | Finančni prispevek Unije do 50 % upravičenih izdatkov bi bilo treba uporabiti za nadzor Diabrotica virgifera v Baden-Württembergu, na podeželskem območju Breisgau-Hochschwarzwald, v mestu Freiburg, na podeželskem območju Rastatt in mestnem območju Baden-Baden v Nemčiji (2011), za nadzor Diabrotica virgifera v mestu Hessen (2011) v Nemčiji, za nadzor Diabrotica virgifera v Severnem Porenju-Vestfaliji (2011) v Nemčiji, za nadzor Anoplophora glabripennis v Franciji (od novembra 2011 do decembra 2012), za nadzor Pseudomonas syringae pv. Actinidiae, v Emilia-Romagna, v provincah Bologna, Ferrara, Ravena in Forlì-Cesena v Italiji (2011), za nadzor Anoplophora glabripennis na območju Almere na Nizozemskem (od novembra 2010 do decembra 2011). |
| --- | --- |

(23)

Finančni prispevek Unije do 50 % upravičenih izdatkov bi bilo treba uporabiti za nadzor Diabrotica virgifera v Baden-Württembergu, na podeželskem območju Breisgau-Hochschwarzwald, v mestu Freiburg, na podeželskem območju Rastatt in mestnem območju Baden-Baden v Nemčiji (2011), za nadzor Diabrotica virgifera v mestu Hessen (2011) v Nemčiji, za nadzor Diabrotica virgifera v Severnem Porenju-Vestfaliji (2011) v Nemčiji, za nadzor Anoplophora glabripennis v Franciji (od novembra 2011 do decembra 2012), za nadzor Pseudomonas syringae pv. Actinidiae, v Emilia-Romagna, v provincah Bologna, Ferrara, Ravena in Forlì-Cesena v Italiji (2011), za nadzor Anoplophora glabripennis na območju Almere na Nizozemskem (od novembra 2010 do decembra 2011).

| (24) | Finančni prispevek Unije do 45 % upravičenih izdatkov bi bilo zato treba uporabiti za tretje leto naslednjih programov: za nadzor Anoplophora glabripennis v Severnem-Porenju Vestfaliji v Nemčiji (2011), za nadzor Diabrotica virgifera v Baden-Württemberg, na podeželskih območjih Emmendingen, Konstanz in Lörrach v Nemčiji (2011), za nadzor Pomacea insularum v Kataloniji v Španiji (2012), za nadzor Bursaphelenchus xylophilus v Galiciji v Španiji (2012), za nadzor Rhynchophorus ferrugineus v regiji PACA v Franciji (od septembra 2011 do septembra 2012), za nadzor Rhynchophorus ferrugineus na Cipru (2012), za nadzor Bursaphelenchus xylophilus na območju Setubal na Portugalskem (2012), saj so zadevni ukrepi že bili predmet finančnega prispevka Unije v skladu s Sklepom Komisije 2010/772/EU (3) (Nemčija, Diabrotica virgifera, Francija, Italija, Ciper) in/ali Izvedbenim sklepom Komisije 2011/868/EU (4) (Nemčija, Italija, Španija, Portugalska) v prvih dveh letih izvajanja. |
| --- | --- |

(24)

Finančni prispevek Unije do 45 % upravičenih izdatkov bi bilo zato treba uporabiti za tretje leto naslednjih programov: za nadzor Anoplophora glabripennis v Severnem-Porenju Vestfaliji v Nemčiji (2011), za nadzor Diabrotica virgifera v Baden-Württemberg, na podeželskih območjih Emmendingen, Konstanz in Lörrach v Nemčiji (2011), za nadzor Pomacea insularum v Kataloniji v Španiji (2012), za nadzor Bursaphelenchus xylophilus v Galiciji v Španiji (2012), za nadzor Rhynchophorus ferrugineus v regiji PACA v Franciji (od septembra 2011 do septembra 2012), za nadzor Rhynchophorus ferrugineus na Cipru (2012), za nadzor Bursaphelenchus xylophilus na območju Setubal na Portugalskem (2012), saj so zadevni ukrepi že bili predmet finančnega prispevka Unije v skladu s Sklepom Komisije 2010/772/EU (3) (Nemčija, Diabrotica virgifera, Francija, Italija, Ciper) in/ali Izvedbenim sklepom Komisije 2011/868/EU (4) (Nemčija, Italija, Španija, Portugalska) v prvih dveh letih izvajanja.

| (25) | Poleg tega bi bilo treba uporabiti prispevek Unije do 40 % za četrto leto naslednjih programov: Španija, Extremadura, Bursaphelenchus xylophilus, izbruh 2008 (2012), Italija, Veneto, Anoplophora glabripennis (2012), Portugalska, Bursaphelenchus xylophilus (2012), na območju celinske Portugalske, razen prvotno okuženega območja Setubal iz leta 1999, saj so ukrepi že prejeli finančni prispevek Unije v skladu s Sklepom Komisije 2009/996/EU (5), Sklepom 2010/772/EU in Izvedbenim sklepom 2011/868/EU v prvih treh letih izvajanja. |
| --- | --- |

(25)

Poleg tega bi bilo treba uporabiti prispevek Unije do 40 % za četrto leto naslednjih programov: Španija, Extremadura, Bursaphelenchus xylophilus, izbruh 2008 (2012), Italija, Veneto, Anoplophora glabripennis (2012), Portugalska, Bursaphelenchus xylophilus (2012), na območju celinske Portugalske, razen prvotno okuženega območja Setubal iz leta 1999, saj so ukrepi že prejeli finančni prispevek Unije v skladu s Sklepom Komisije 2009/996/EU (5), Sklepom 2010/772/EU in Izvedbenim sklepom 2011/868/EU v prvih treh letih izvajanja.

| (26) | V skladu s sklepi revizije, ki jo je Urad za prehrano in veterinarstvo opravil na Portugalskem od 19. do 28. marca 2012, je bilo 1. aprila 2012 posekanih in uničenih samo 85 % iglavcev, okuženih z borovo ogorčico ali ki so kazali katere koli znake slabega zdravja, kar predstavlja 15-odstotno neizvršenost. Poleg tega je bilo vzorčenje in testiranje sumljivih iglavcev izvajano z intenzivnostjo 1 %, kar je veliko manj od zahtev Odločbe Komisije št. 2006/133/ES z dne 13. februarja 2006 o zahtevi, da države članice začasno sprejmejo dodatne ukrepe proti širjenju borove ogorčice Bursaphelenchus xylophilus (Steiner in Buhrer) Nickle et al. in sodelavci, na območjih Portugalske, razen območij, kjer je znano, da se ne pojavlja (6). |
| --- | --- |

(26)

V skladu s sklepi revizije, ki jo je Urad za prehrano in veterinarstvo opravil na Portugalskem od 19. do 28. marca 2012, je bilo 1. aprila 2012 posekanih in uničenih samo 85 % iglavcev, okuženih z borovo ogorčico ali ki so kazali katere koli znake slabega zdravja, kar predstavlja 15-odstotno neizvršenost. Poleg tega je bilo vzorčenje in testiranje sumljivih iglavcev izvajano z intenzivnostjo 1 %, kar je veliko manj od zahtev Odločbe Komisije št. 2006/133/ES z dne 13. februarja 2006 o zahtevi, da države članice začasno sprejmejo dodatne ukrepe proti širjenju borove ogorčice Bursaphelenchus xylophilus (Steiner in Buhrer) Nickle et al. in sodelavci, na območjih Portugalske, razen območij, kjer je znano, da se ne pojavlja (6).

| (27) | Na podlagi navedenega bi bilo treba višino upravičenih izdatkov iz zahtevka za ukrepe na območju celinske Portugalske, razen prvotno okuženega območja Setubal, zmanjšati zaradi stroškov poseka iglavcev in stroškov laboratorijskih testov, ki jih izvaja nacionalni organ za gozdove. Ob upoštevanju, da posek dreves in intenzivnost testiranja že v letu 2011 nista bila ustrezno izvedena, bi moralo biti zmanjšanje v letu 2012 višje od ravni neporabljenih sredstev. Zato bi bilo treba izdatke za posek dreves znižati za 25 %, dejavnosti testiranja pa ne bi bile upravičene. |
| --- | --- |

(27)

Na podlagi navedenega bi bilo treba višino upravičenih izdatkov iz zahtevka za ukrepe na območju celinske Portugalske, razen prvotno okuženega območja Setubal, zmanjšati zaradi stroškov poseka iglavcev in stroškov laboratorijskih testov, ki jih izvaja nacionalni organ za gozdove. Ob upoštevanju, da posek dreves in intenzivnost testiranja že v letu 2011 nista bila ustrezno izvedena, bi moralo biti zmanjšanje v letu 2012 višje od ravni neporabljenih sredstev. Zato bi bilo treba izdatke za posek dreves znižati za 25 %, dejavnosti testiranja pa ne bi bile upravičene.

| (28) | Poleg tega bi bilo treba v skladu z ugotovitvami finančne revizije Komisije stroške toplotne obdelave za les in leseno embalažo na Portugalskem določiti na 0,30 EUR namesto 0,43 EUR na enoto v ekvivalentu palet. Da bi upoštevali navedene ugotovitve, bi bilo treba znesek upravičenih izdatkov za navedene ukrepe toplotne obdelave prilagoditi v dveh zahtevkih, ki ju je predložila Portugalska. |
| --- | --- |

(28)

Poleg tega bi bilo treba v skladu z ugotovitvami finančne revizije Komisije stroške toplotne obdelave za les in leseno embalažo na Portugalskem določiti na 0,30 EUR namesto 0,43 EUR na enoto v ekvivalentu palet. Da bi upoštevali navedene ugotovitve, bi bilo treba znesek upravičenih izdatkov za navedene ukrepe toplotne obdelave prilagoditi v dveh zahtevkih, ki ju je predložila Portugalska.

| (29) | V skladu s členom 3(2)(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (7) se ukrepi zdravstvenega varstva rastlin financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada. Za namene finančnega nadzora teh ukrepov bi bilo treba uporabiti člene 9, 36 in 37 zgoraj navedene uredbe. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s členom 3(2)(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (7) se ukrepi zdravstvenega varstva rastlin financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada. Za namene finančnega nadzora teh ukrepov bi bilo treba uporabiti člene 9, 36 in 37 zgoraj navedene uredbe.

| (30) | V skladu s členom 75 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8) in členom 90(1) Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (9), mora institucija, na katero so se prenesla pooblastila, za prevzem obveznosti za izdatke v breme proračuna Unije pred odobritvijo izdatka sprejeti sklep o financiranju, ki določi bistvene sestavine ukrepa, ki zahteva izdatke. |
| --- | --- |

(30)

V skladu s členom 75 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8) in členom 90(1) Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (9), mora institucija, na katero so se prenesla pooblastila, za prevzem obveznosti za izdatke v breme proračuna Unije pred odobritvijo izdatka sprejeti sklep o financiranju, ki določi bistvene sestavine ukrepa, ki zahteva izdatke.

| (31) | Ta sklep je sklep o financiranju za izdatke iz zahtevkov za sofinanciranje, ki so jih predložile države članice. |
| --- | --- |

(31)

Ta sklep je sklep o financiranju za izdatke iz zahtevkov za sofinanciranje, ki so jih predložile države članice.

| (32) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin – |
| --- | --- |

(32)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Na podlagi podatkov in dokumentov, ki so jih poslale države članice in jih je Komisija pregledala, se odobri dodelitev finančnega prispevka Unije za leto 2012 za kritje izdatkov, ki so jih imele Nemčija, Španija, Francija, Italija, Ciper, Nizozemska in Portugalska v zvezi z ukrepi, ki so v skladu s členom 23(2)(a), (b) in (c) Direktive 2000/29/ES uvrščeni med potrebne ukrepe in so bili zaradi boja proti škodljivim organizmom izvedeni s programi za izkoreninjenje ali preprečitev širjenja iz Priloge.

Člen 2

Celotni znesek finančnega prispevka Unije iz člena 1 je 7 271 741,06 EUR. Najvišji zneski finančnega prispevka Unije za vsakega od programov so navedeni v Prilogi.

Člen 3

Finančni prispevek Unije, kakor je določen v Prilogi, se izplača pod naslednjimi pogoji:

| (a) | če je zadevna država članica predložila dokazila o sprejetih ukrepih v skladu z določbami iz Uredbe (ES) št. 1040/2002; |
| --- | --- |

(a)

če je zadevna država članica predložila dokazila o sprejetih ukrepih v skladu z določbami iz Uredbe (ES) št. 1040/2002;

| (b) | če je zadevna država članica Komisiji predložila zahtevek za plačilo v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1040/2002. |
| --- | --- |

(b)

če je zadevna država članica Komisiji predložila zahtevek za plačilo v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1040/2002.

Plačilo finančnega prispevka ne vpliva na preverjanja, ki jih Komisija izvede v skladu z drugim odstavkom člena 23(8), členom 23(10) in členom 24 Direktive 2000/29/ES.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Kraljevino Nizozemsko in Portugalsko republiko.

V Bruslju, 14. decembra 2012

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2002, str. 38.

2

(3)  UL L 330, 15.12.2010, str. 9.

3

(4)  UL L 341, 22.12.2011, str. 57.

4

(5)  UL L 339, 22.12.2009, str. 49.

5

(6)  UL L 52, 23.2.2006, str. 34.

6

(7)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

7

(8)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

8

(9)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

9

---

PRILOGA

PROGRAMI ZA IZKORENINJENJE/PREPREČITEV ŠIRJENJA

Oddelek I

Programi, pri katerih finančni prispevek Unije znaša 50 % upravičenih izdatkov

| (EUR) |
| --- |
| Država članica | Škodljivi organizmi | Prizadete rastline | Leto | a | Upravičeni izdatki | Najvišji prispevek Unije na program |
| Nemčija, Severno Porenje-Vestfalija | Diabrotica virgifera | Zea mays | avg. 2010–sept. 2011 | 1 in 2 | 133 400,32 | 66 700,16 |
| Nemčija, Hessen | Diabrotica virgifera | Zea mays | 2011 | 1 | 55 374,84 | 27 687,42 |
| Nemčija, Baden-Württemberg, območje Rastatt in mestno območje Baden-Baden (1. leto ukrepov), Breisgau-Hochschwarzwald in mesto Freiburg (2. leto ukrepov) | Diabrotica virgifera | Zea mays | 2011 | 1 ali 2 | 31 750,29 | 15 875,14 |
| Španija, Extremadura (izbruh 2012) | Bursaphelenchus xylophilus | iglavci | 2012 | 1 | 1 081 399,69 | 540 699,84 |
| Francija, Alzacija | Anoplophora glabripennis | različne vrste dreves | nov. 2011–dec. 2012 | 1 in 2 | 213 993,15 | 106 996,57 |
| Italija, Emilija-Romanja (pokrajine Bologna, Ferrara, Ravenna in Forlì-Cesena) | Pseudomonas syringae pv. actinidiae | Actinidia sp. | 2011 | 2 | 152 330,13 | 76 165,06 |
| Nizozemska, območje Almere | Anoplophora glabripennis | različne vrste dreves | nov. 2010–dec. 2011 | 1 in 2 | 583 436 | 291 718 |

(EUR)

Država članica

Škodljivi organizmi

Prizadete rastline

Leto

a

Upravičeni izdatki

Najvišji prispevek Unije na program

Nemčija, Severno Porenje-Vestfalija

Diabrotica virgifera

Zea mays

avg. 2010–sept. 2011

1 in 2

133 400,32

66 700,16

Nemčija, Hessen

Diabrotica virgifera

Zea mays

2011

1

55 374,84

27 687,42

Nemčija, Baden-Württemberg, območje Rastatt in mestno območje Baden-Baden (1. leto ukrepov), Breisgau-Hochschwarzwald in mesto Freiburg (2. leto ukrepov)

Diabrotica virgifera

Zea mays

2011

1 ali 2

31 750,29

15 875,14

Španija, Extremadura (izbruh 2012)

Bursaphelenchus xylophilus

iglavci

2012

1

1 081 399,69

540 699,84

Francija, Alzacija

Anoplophora glabripennis

različne vrste dreves

nov. 2011–dec. 2012

1 in 2

213 993,15

106 996,57

Italija, Emilija-Romanja (pokrajine Bologna, Ferrara, Ravenna in Forlì-Cesena)

Pseudomonas syringae pv. actinidiae

Actinidia sp.

2011

2

152 330,13

76 165,06

Nizozemska, območje Almere

Anoplophora glabripennis

različne vrste dreves

nov. 2010–dec. 2011

1 in 2

583 436

291 718

Oddelek II

Programi z drugačnimi stopnjami finančnega prispevka Unije v skladu z načelom postopnega zmanjševanja

| (EUR) |
| --- |
| Država članica | Škodljivi organizmi | Prizadete rastline ali rastlinski proizvodi | Leto | a | Upravičeni izdatki | Stopnja (%) | Najvišji prispevek Unije |
| Nemčija, Severno Porenje-Vestfalija | Anoplophora glabripennis | različne vrste dreves | avg. 2010–sept. 2011 | 3 | 207 314,64 | 45 | 93 291,58 |
| Nemčija, Baden-Württemberg, podeželsko območje Emmendingen, Lörrach, Konstanz | Diabrotica virgifera | Zea mays | 2011 | 3 | 33 675,54 | 45 | 15 153,99 |
| Španija, Katalonija | Pomacea insularum | Oryza sativa | 2012 | 3 | 1 914 477,44 | 45 | 861 514,84 |
| Španija, Extremadura (izbruh 2008) | Bursaphelenchus xylophilus | iglavci | 2012, (januar–oktober) | 4 | 316 519,91 | 40 | 126 607,96 |
| Španija, Galicija | Bursaphelenchus xylophilus | iglavci | 2012 | 3 | 1 652 201,49 | 45 | 743 490,67 |
| Francija, regija PACA | Rhynchophorus ferrugineus | Palmaceae | od septembra 2011 do septembra 2012 | 3 | 421 173,40 | 45 | 189 528,03 |
| Italija, Benečija (občina Cornuda) | Anoplophora glabripennis | različne vrste dreves | 2012 | 4 | 281 945 | 40 | 112 778 |
| Ciper | Rhynchophorus ferrugineus | Palmaceae | 2012 | 3 | 299 814 | 45 | 134 916,30 |
| Portugalska, celinska Portugalska, razen območja Setubal | Bursaphelenchus xylophilus | iglavci | 2012 (od januarja do junija) | 4 | Ukrepi 1,2,3,4,5,9 | 40 | Ukrepi 1,2,3,4,5,9 |
| 1 473 813,32 | 589 525,32 |
| Ukrep 6 (testiranje-vzorčenje) | Ukrep 6 (testiranje-vzorčenje) |
| 0 | 0 |
| Ukrep 7 (ukrepi toplotne obdelave), tj. 16 800 000 ekvivalentov palet po 0,30 EUR | Ukrep 7 (ukrepi toplotne obdelave) |
| 5 040 000 | 2 016 000 |
| Ukrep 8 (sečnja dreves), tj. znižan na 75 % od 1 894 606,34 | Ukrep 8 (sečnja dreves) |
| 1 420 954,75 | 568 381,90 |
| znesek | znesek |
| 7 934 768,07 | 3 173 907,23 |
| Portugalska, območje Setubal, ukrepi toplotne obdelave | Bursaphelenchus xylophilus | les in lesena embalaža | 2012 | 3 | Ukrepa 1 in 2 | 45 | Ukrepa 1 in 2 |
| 9 582,92 | 4 312,31 |
| Ukrep 3 (ukrepi toplotne obdelave), tj. 5 114 059 ekvivalentov palet po 0,30 EUR | Ukrep 3 (ukrepi toplotne obdelave) |
| 1 534 217,70 | 690 397,96 |
| znesek | znesek |
| 1 543 800,62 | 694 710,27 |

(EUR)

Država članica

Škodljivi organizmi

Prizadete rastline ali rastlinski proizvodi

Leto

a

Upravičeni izdatki

Stopnja (%)

Najvišji prispevek Unije

Nemčija, Severno Porenje-Vestfalija

Anoplophora glabripennis

različne vrste dreves

avg. 2010–sept. 2011

3

207 314,64

45

93 291,58

Nemčija, Baden-Württemberg, podeželsko območje Emmendingen, Lörrach, Konstanz

Diabrotica virgifera

Zea mays

2011

3

33 675,54

45

15 153,99

Španija, Katalonija

Pomacea insularum

Oryza sativa

2012

3

1 914 477,44

45

861 514,84

Španija, Extremadura (izbruh 2008)

Bursaphelenchus xylophilus

iglavci

2012, (januar–oktober)

4

316 519,91

40

126 607,96

Španija, Galicija

Bursaphelenchus xylophilus

iglavci

2012

3

1 652 201,49

45

743 490,67

Francija, regija PACA

Rhynchophorus ferrugineus

Palmaceae

od septembra 2011 do septembra 2012

3

421 173,40

45

189 528,03

Italija, Benečija (občina Cornuda)

Anoplophora glabripennis

različne vrste dreves

2012

4

281 945

40

112 778

Ciper

Rhynchophorus ferrugineus

Palmaceae

2012

3

299 814

45

134 916,30

Portugalska, celinska Portugalska, razen območja Setubal

Bursaphelenchus xylophilus

iglavci

2012 (od januarja do junija)

4

Ukrepi 1,2,3,4,5,9

40

Ukrepi 1,2,3,4,5,9

1 473 813,32

589 525,32

Ukrep 6 (testiranje-vzorčenje)

Ukrep 6 (testiranje-vzorčenje)

0

0

Ukrep 7 (ukrepi toplotne obdelave), tj. 16 800 000 ekvivalentov palet po 0,30 EUR

Ukrep 7 (ukrepi toplotne obdelave)

5 040 000

2 016 000

Ukrep 8 (sečnja dreves), tj. znižan na 75 % od 1 894 606,34

Ukrep 8 (sečnja dreves)

1 420 954,75

568 381,90

znesek

znesek

7 934 768,07

3 173 907,23

Portugalska, območje Setubal, ukrepi toplotne obdelave

Bursaphelenchus xylophilus

les in lesena embalaža

2012

3

Ukrepa 1 in 2

45

Ukrepa 1 in 2

9 582,92

4 312,31

Ukrep 3 (ukrepi toplotne obdelave), tj. 5 114 059 ekvivalentov palet po 0,30 EUR

Ukrep 3 (ukrepi toplotne obdelave)

1 534 217,70

690 397,96

znesek

znesek

1 543 800,62

694 710,27

Skupni prispevek Unije: 7 271 741,06 EUR

Legenda:

—   a= leto izvajanja programa za izkoreninjenje.

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 348/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 348/28

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 14. decembra 2012

za namene Odločbe Sveta 2009/470/ES o finančni pomoči Unije referenčnemu laboratoriju EU za testiranje ostankov za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2012

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 9286)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(2012/790/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine (1) ter zlasti člena 31(1) in (2) Odločbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (2), ter zlasti člena 32(7) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Referenčnim laboratorijem Evropske unije se lahko dodeli finančna pomoč Unije v skladu s členom 31 Odločbe 2009/470/ES. |
| --- | --- |

(1)

Referenčnim laboratorijem Evropske unije se lahko dodeli finančna pomoč Unije v skladu s členom 31 Odločbe 2009/470/ES.

| (2) | V skladu s členom 75 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) in členom 90(1) Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 (4) (v nadaljnjem besedilu: izvedbena pravila) mora institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijo izdatka iz proračuna EU sprejeti odločitev o financiranju, ki določa bistvene elemente ukrepa. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 75 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) in členom 90(1) Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 (4) (v nadaljnjem besedilu: izvedbena pravila) mora institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijo izdatka iz proračuna EU sprejeti odločitev o financiranju, ki določa bistvene elemente ukrepa.

| (3) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 926/2011 z dne 12. septembra 2011 za namene Odločbe Sveta 2009/470/ES o finančni pomoči Unije referenčnim laboratorijem Evropske unije za krmo, živila in sektor za zdravstveno varstvo živali (5) določa, da se finančna pomoč Unije dodeli, če se odobreni delovni programi učinkovito izvajajo in upravičenci v določenih rokih sporočijo vse potrebne informacije. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 926/2011 z dne 12. septembra 2011 za namene Odločbe Sveta 2009/470/ES o finančni pomoči Unije referenčnim laboratorijem Evropske unije za krmo, živila in sektor za zdravstveno varstvo živali (5) določa, da se finančna pomoč Unije dodeli, če se odobreni delovni programi učinkovito izvajajo in upravičenci v določenih rokih sporočijo vse potrebne informacije.

| (4) | Inštitut za varnost hrane v Wageningenu na Nizozemskem (RIKILT) je bil imenovan za referenčni laboratorij EU za testiranje ostankov v Uredbi Komisije (EU) št. 563/2012 z dne 27. junija 2012 o spremembi Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o seznamu referenčnih laboratorijev EU (6) z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2012. |
| --- | --- |

(4)

Inštitut za varnost hrane v Wageningenu na Nizozemskem (RIKILT) je bil imenovan za referenčni laboratorij EU za testiranje ostankov v Uredbi Komisije (EU) št. 563/2012 z dne 27. junija 2012 o spremembi Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o seznamu referenčnih laboratorijev EU (6) z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2012.

| (5) | Inštitut RIKILT je septembra 2011 kot del svoje kandidature predstavil začasni program dela za leto 2012. Po svojem imenovanju je inštitut RIKILT predložil posodobljen delovni program in ustrezen okvirni proračun. Komisija je ocenila in potrdila posodobljen delovni program in ustrezne okvirne proračune, ki so jih referenčni laboratoriji predložili Evropski uniji za leto 2012. |
| --- | --- |

(5)

Inštitut RIKILT je septembra 2011 kot del svoje kandidature predstavil začasni program dela za leto 2012. Po svojem imenovanju je inštitut RIKILT predložil posodobljen delovni program in ustrezen okvirni proračun. Komisija je ocenila in potrdila posodobljen delovni program in ustrezne okvirne proračune, ki so jih referenčni laboratoriji predložili Evropski uniji za leto 2012.

| (6) | Delovni program se izvaja od 1. januarja 2012. Zato je financiranje potrebno od 1. januarja 2012. |
| --- | --- |

(6)

Delovni program se izvaja od 1. januarja 2012. Zato je financiranje potrebno od 1. januarja 2012.

| (7) | Ker je delovni načrt za leto 2012 dovolj natančen okvir v smislu člena 90(2) in (3) izvedbenih pravil, ta sklep predstavlja odločitev o financiranju. |
| --- | --- |

(7)

Ker je delovni načrt za leto 2012 dovolj natančen okvir v smislu člena 90(2) in (3) izvedbenih pravil, ta sklep predstavlja odločitev o financiranju.

| (8) | V skladu s tem je treba dodeliti finančno pomoč Unije imenovanim referenčnim laboratorijem Evropske unije za sofinanciranje njihovih dejavnosti, namenjenih izvajanju nalog in dolžnosti iz člena 32 Uredbe (ES) št. 882/2004. Finančna pomoč Unije naj bi znašala 100 % upravičenih stroškov, kot je določeno z Izvedbeno uredbo (EU) št. 926/2011. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s tem je treba dodeliti finančno pomoč Unije imenovanim referenčnim laboratorijem Evropske unije za sofinanciranje njihovih dejavnosti, namenjenih izvajanju nalog in dolžnosti iz člena 32 Uredbe (ES) št. 882/2004. Finančna pomoč Unije naj bi znašala 100 % upravičenih stroškov, kot je določeno z Izvedbeno uredbo (EU) št. 926/2011.

| (9) | V skladu s členom 3(2)(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (7) se programi za izkoreninjenje in nadzor bolezni živali (veterinarski ukrepi) financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS). Poleg tega je v drugem odstavku člena 13 navedene uredbe določeno, da v utemeljenih izjemnih primerih za ukrepe in programe, ki jih zajema Odločba Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (8), stroške administracije in osebja, ki jih imajo države članice in upravičenci pomoči iz EKJS, krije sklad. Za finančni nadzor se uporabljajo členi 9, 36 in 37 Uredbe (ES) št. 1290/2005. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 3(2)(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (7) se programi za izkoreninjenje in nadzor bolezni živali (veterinarski ukrepi) financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS). Poleg tega je v drugem odstavku člena 13 navedene uredbe določeno, da v utemeljenih izjemnih primerih za ukrepe in programe, ki jih zajema Odločba Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (8), stroške administracije in osebja, ki jih imajo države članice in upravičenci pomoči iz EKJS, krije sklad. Za finančni nadzor se uporabljajo členi 9, 36 in 37 Uredbe (ES) št. 1290/2005.

| (10) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Delovni program za leto 2012, ki ga je 27. septembra 2011 predložil inštitut za varnost hrane RIKILT, ki je del univerzitetnega in raziskovalnega centra Wageningen University & Research Centre, se potrdi.

2.   Za testiranje ostankov Unija dodeli finančno pomoč inštitutu za varnost hrane RIKILT, ki je del univerzitetnega in raziskovalnega centra Wageningen University & Research Centre. Laboratorij opravlja naloge in dolžnosti iz točke 12a dela I Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004.

3.   Finančna pomoč Unije znaša 100 % upravičenih stroškov, kot so opredeljeni v Izvedbeni uredbi (EU) št. 926/2011, nastalih v navedenem inštitutu za delovni program, in za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2012 znaša največ 470 000 EUR, od česar se za organizacijo tehnične delavnice o testiranju ostankov dodeli največ 25 000 EUR.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na inštitut za varnost hrane RIKILT, ki je del univerzitetnega in raziskovalnega centra Wageningen University & Research Centre, Akkermaalsbos 2, stavba št. 123, 6708 WB Wageningen, Nizozemska.

V Bruslju, 14. decembra 2012

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 155, 18.6.2009, str. 30.

1

(2)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

2

(3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

4

(5)  UL L 241, 17.9.2011, str. 2.

5

(6)  UL L 168, 28.6.2012, str. 24.

6

(7)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

7

(8)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19.

8

---

SMERNICE

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 348/30 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 348/30

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 26. novembra 2012

o spremembi Smernice ECB/2011/14 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema

(ECB/2012/25)

(2012/791/EU)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti prve alinee člena 3.1, členov 12.1, 14.3 in 18.2 in prvega odstavka člena 20 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Enotna denarna politika zahteva opredelitev instrumentov in postopkov, ki jih uporablja Eurosistem, da bi se ta politika izvajala na enoten način v vseh državah članicah, katerih valuta je euro. |
| --- | --- |

(1)

Enotna denarna politika zahteva opredelitev instrumentov in postopkov, ki jih uporablja Eurosistem, da bi se ta politika izvajala na enoten način v vseh državah članicah, katerih valuta je euro.

| (2) | Potrebnih je več posodobitev, med drugim za ureditev postopne uvedbe zahtev za poročanje podatkov o listinjenih vrednostnih papirjih na ravni posameznega posojila, podrobnosti glede definicij kuponov, podatkov za spremljanje zanesljivosti in izračuna denarnih kazni za neizpolnjevanje obveznosti nasprotne stranke. |
| --- | --- |

(2)

Potrebnih je več posodobitev, med drugim za ureditev postopne uvedbe zahtev za poročanje podatkov o listinjenih vrednostnih papirjih na ravni posameznega posojila, podrobnosti glede definicij kuponov, podatkov za spremljanje zanesljivosti in izračuna denarnih kazni za neizpolnjevanje obveznosti nasprotne stranke.

| (3) | Smernico ECB/2011/14 z dne 20. septembra 2011 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema (1) je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Smernico ECB/2011/14 z dne 20. septembra 2011 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema (1) je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Sprememba Priloge I

Priloga I k Smernici ECB/2011/14 se spremeni v skladu s Prilogo k tej smernici.

Člen 2

Preverjanje

Nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB), pošljejo Evropski centralni banki (ECB) najkasneje do 19. decembra 2012 podrobnosti glede besedil in sredstev, s katerimi se nameravajo uskladiti s to smernico.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta smernica začne veljati dva dneva po sprejetju.

Uporablja se od 3. januarja 2013.

Člen 4

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na vse centralne banke Eurosistema.

V Frankfurtu na Majni, 26. novembra 2012

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 331, 14.12.2011, str. 1.

1

---

PRILOGA

Priloga I k Smernici ECB/2011/14 se spremeni:

| 1. | v oddelku 5.1.3 se doda naslednji stavek:
  „ECB si pridržuje pravico, da sprejme vse ukrepe, ki so po njeni oceni ustrezni, da se popravi napaka v najavi avkcije, vključno s preklicem ali prekinitvijo avkcije, ki se izvaja.“; |
| --- | --- |

1.

v oddelku 5.1.3 se doda naslednji stavek:

„ECB si pridržuje pravico, da sprejme vse ukrepe, ki so po njeni oceni ustrezni, da se popravi napaka v najavi avkcije, vključno s preklicem ali prekinitvijo avkcije, ki se izvaja.“;

| 2. | v oddelku 5.1.6 se doda naslednji stavek:
  „Če je v rezultatu avkcije kateri koli od zgoraj navedenih podatkov napačen, si ECB pridržuje pravico, da sprejme vse ukrepe, ki so po njeni oceni ustrezni, da se ti napačni podatki popravijo.“; |
| --- | --- |

2.

v oddelku 5.1.6 se doda naslednji stavek:

„Če je v rezultatu avkcije kateri koli od zgoraj navedenih podatkov napačen, si ECB pridržuje pravico, da sprejme vse ukrepe, ki so po njeni oceni ustrezni, da se ti napačni podatki popravijo.“;

| 3. | oddelek 6.2.1.1 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.1.1   Vrsta finančnega premoženja

  1.   Skupne zahteve za primernost
  Biti mora dolžniški instrument, ki ima:






  (a) | fiksen, brezpogojen znesek glavnice (1); in |
| --- | --- | --- |

3.

oddelek 6.2.1.1 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.1.1   Vrsta finančnega premoženja

1.   Skupne zahteve za primernost

Biti mora dolžniški instrument, ki ima:

(a)

fiksen, brezpogojen znesek glavnice (1); in

| (b) | kupon, ki ne more povzročiti negativnega denarnega toka in sodi v eno od naslednjih vrst:






  (i) | fiksni kuponi, brezkuponski in večstopenjski kuponi, tj. instrumenti z vnaprej določenim razporedom kuponov in vnaprej določenimi vrednostmi kuponov; |
| --- | --- | --- |

(b)

kupon, ki ne more povzročiti negativnega denarnega toka in sodi v eno od naslednjih vrst:

(i)

fiksni kuponi, brezkuponski in večstopenjski kuponi, tj. instrumenti z vnaprej določenim razporedom kuponov in vnaprej določenimi vrednostmi kuponov;

| (ii) | variabilni kuponi brez vzvoda, vezani na en sam indeks, ki ustreza obrestni meri na eurskem denarnem trgu, npr. EURIBOR, LIBOR in podobni indeksi, ali višini obrestne zamenjave s konstantno zapadlostjo, npr. indeksi CMS, EIISDA, EUSA; |
| --- | --- |

(ii)

variabilni kuponi brez vzvoda, vezani na en sam indeks, ki ustreza obrestni meri na eurskem denarnem trgu, npr. EURIBOR, LIBOR in podobni indeksi, ali višini obrestne zamenjave s konstantno zapadlostjo, npr. indeksi CMS, EIISDA, EUSA;

| (iii) | variabilni kuponi z nadproporcionalnim in podproporcionalnim vzvodom, vezani na en sam indeks, ki ustreza obrestni meri na eurskem denarnem trgu, npr. EURIBOR, LIBOR in podobni indeksi, ali višini obrestne zamenjave s konstantno zapadlostjo, npr. indeksi CMS, EIISDA, EUSA; |
| --- | --- |

(iii)

variabilni kuponi z nadproporcionalnim in podproporcionalnim vzvodom, vezani na en sam indeks, ki ustreza obrestni meri na eurskem denarnem trgu, npr. EURIBOR, LIBOR in podobni indeksi, ali višini obrestne zamenjave s konstantno zapadlostjo, npr. indeksi CMS, EIISDA, EUSA;

| (iv) | variabilni kuponi brez vzvoda, z nadproporcionalnim in podproporcionalnim vzvodom, vezani na donosnost ene državne obveznice iz euroobmočja z zapadlostjo enega leta ali manj (indeks ali bruto referenčna donosnost); |
| --- | --- |

(iv)

variabilni kuponi brez vzvoda, z nadproporcionalnim in podproporcionalnim vzvodom, vezani na donosnost ene državne obveznice iz euroobmočja z zapadlostjo enega leta ali manj (indeks ali bruto referenčna donosnost);

| (v) | variabilni kuponi brez vzvoda, vezani na indekse inflacije v euroobmočju, katerih izplačilo oziroma natekanje ni vezano na vnaprej določen razpon referenčnega indeksa (ki ne vsebujejo strukture discrete range) ali katerih višina ni že vnaprej omejena (ki ne vsebujejo struktur range accrual ali ratchet) ali ki ne vsebujejo podobnih kompleksnih struktur. |
| --- | --- |

(v)

variabilni kuponi brez vzvoda, vezani na indekse inflacije v euroobmočju, katerih izplačilo oziroma natekanje ni vezano na vnaprej določen razpon referenčnega indeksa (ki ne vsebujejo strukture discrete range) ali katerih višina ni že vnaprej omejena (ki ne vsebujejo struktur range accrual ali ratchet) ali ki ne vsebujejo podobnih kompleksnih struktur.

Izključene so predvsem naslednje strukture kuponov: vsi variabilni kuponi, vezani na obrestne mere v tuji valuti, blagovne in delniške indekse in devizne tečaje, kuponi, vezani na razliko med dvema variabilnima obrestnima merama ali indeksoma, in variabilni kuponi, vezani na razmik na obrestne zamenjave ali na drugo kombinacijo indeksov, vse vrste kuponov, katerih višina je že vnaprej omejena (s strukturo ratchet in range accrual), ter obratno spremenljivi kuponi in kuponi, ki so odvisni od bonitetnih ocen. Poleg tega so izključene kompleksne terminske strukture, kot so instrumenti s kuponi, vezani na indeks, ki zagotavljajo garantirano vsoto kuponov, in opcije, ki z uresničenjem pravic omogočajo spremembo vrste kupona.

Primerni kuponi ne smejo imeti opcij za izdajatelja, tj. ne smejo omogočati sprememb definicije kupona v času do zapadlosti instrumenta, ki so odvisne od odločitve izdajatelja. Poleg tega, če je višina kupona navzgor ali navzdol omejena, morajo biti te meje fiksne in vnaprej določene. Če ima instrument večstopenjski kupon, bo klasifikacija tega instrumenta glede na njegov kupon temeljila na v prihodnost usmerjeni perspektivi.

Finančno premoženje ni primerno v primeru neskladnosti z zgoraj navedenimi merili primernosti, tudi če ta merila veljajo samo za del njegove strukture plačil (na primer za premijo), in tudi če je izrecno zajamčeno nenegativno kuponsko plačilo in poplačilo najmanj v znesku glavnice.

Zahteve iz odstavkov 1(a) in (b) veljajo, dokler ni obveznost dokončno odplačana. Dolžniški instrumenti ne smejo dati pravic do glavnice in/ali obresti, ki so podrejene pravicam imetnikov drugih dolžniških instrumentov istega izdajatelja.

2.   Dodatna merila primernosti, ki veljajo za listinjene vrednostne papirje

Za potrebe pravnega okvira Eurosistema v zvezi z denarno politiko se krite obveznice ne štejejo kot listinjeni vrednostni papirji.

Odstavek 1(a) ne velja za listinjene vrednostne papirje. Eurosistem ocenjuje primernost listinjenih vrednostnih papirjev po dodatnih merilih, ki so določena v tem oddelku.

Finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok in s katerim so zavarovani listinjeni vrednostni papirji, mora izpolnjevati naslednje zahteve:

| (a) | pridobitev takšnega finančnega premoženja mora urejati pravo države članice EU; |
| --- | --- |

(a)

pridobitev takšnega finančnega premoženja mora urejati pravo države članice EU;

| (b) | subjekt s posebnim namenom pri listinjenju ga mora pridobiti od originatorja ali posrednika na način, ki ga Eurosistem šteje za ‚pravo prodajo‘, izvršljivo proti tretjim osebam, ter mora biti zunaj dosega originatorja in njegovih upnikov ali posrednika in njegovih upnikov, tudi v primeru originatorjeve ali posrednikove insolventnosti (2); |
| --- | --- |

(b)

subjekt s posebnim namenom pri listinjenju ga mora pridobiti od originatorja ali posrednika na način, ki ga Eurosistem šteje za ‚pravo prodajo‘, izvršljivo proti tretjim osebam, ter mora biti zunaj dosega originatorja in njegovih upnikov ali posrednika in njegovih upnikov, tudi v primeru originatorjeve ali posrednikove insolventnosti (2);

| (c) | ustvari in izdajatelju ga proda originator s sedežem v EGP in, če je predvideno, posrednik s sedežem v EGP; |
| --- | --- |

(c)

ustvari in izdajatelju ga proda originator s sedežem v EGP in, če je predvideno, posrednik s sedežem v EGP;

| (d) | ne sme vsebovati, v celoti ali delno, dejansko ali potencialno, tranš drugih listinjenih vrednostnih papirjev (3). Poleg tega ne sme vsebovati, v celoti ali delno, dejansko ali potencialno, kreditnih zapisov, poslov zamenjav ali drugih izvedenih finančnih instrumentov (4) ali sintetičnih vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

(d)

ne sme vsebovati, v celoti ali delno, dejansko ali potencialno, tranš drugih listinjenih vrednostnih papirjev (3). Poleg tega ne sme vsebovati, v celoti ali delno, dejansko ali potencialno, kreditnih zapisov, poslov zamenjav ali drugih izvedenih finančnih instrumentov (4) ali sintetičnih vrednostnih papirjev;

| (e) | če gre za bančna posojila, morajo imeti dolžniki in upniki sedež (če so fizične osebe, pa morajo biti rezidenti) v EGP, kjer se mora tudi nahajati zadevno zavarovanje, če pride v poštev. Pravo, ki ureja ta bančna posojila, mora biti pravo države EGP. Če gre za obveznice, morajo njihovi izdajatelji imeti sedež v EGP, izdane morajo biti v državi EGP po pravu države EGP in zadevno zavarovanje se mora nahajati v EGP. |
| --- | --- |

(e)

če gre za bančna posojila, morajo imeti dolžniki in upniki sedež (če so fizične osebe, pa morajo biti rezidenti) v EGP, kjer se mora tudi nahajati zadevno zavarovanje, če pride v poštev. Pravo, ki ureja ta bančna posojila, mora biti pravo države EGP. Če gre za obveznice, morajo njihovi izdajatelji imeti sedež v EGP, izdane morajo biti v državi EGP po pravu države EGP in zadevno zavarovanje se mora nahajati v EGP.

Kakor je določeno v oddelku 6.2.1.7, mora biti izdajatelj listinjenega vrednostnega papirja ustanovljen v EGP.

Za primere, ko imajo originatorji ali, če je predvideno, posredniki sedež v euroobmočju ali v Združenem kraljestvu, je Eurosistem preveril, da v teh pravnih sistemih ni strogih določb o razveljavitvi prodaje premoženja. Če ima originator ali, če je predvideno, posrednik sedež v drugi državi EGP, se lahko listinjeni vrednostni papirji štejejo za primerne samo, če se Eurosistem prepriča, da bi bile njegove pravice ustrezno zavarovane pred določbami o razveljavitvi prodaje premoženja po pravu zadevne države EGP, ki jih Eurosistem šteje za pomembne. V ta namen je treba, preden se listinjeni vrednostni papirji lahko štejejo za primerne, predložiti neodvisno pravno oceno v obliki, sprejemljivi za Eurosistem, ki vsebuje upoštevna pravila o razveljavitvi prodaje premoženja v tej državi. Eurosistem lahko za potrebe odločanja o tem, ali so njegove pravice ustrezno zavarovane pred pravili o razveljavitvi prodaje premoženja, zahteva druge dokumente, vključno s potrdilom o solventnosti v obdobju izpodbojnosti, ki ga zagotovi prevzemnik. Pravila o razveljavitvi prodaje premoženja, ki jih Eurosistem šteje za stroga in zato nesprejemljiva, vključujejo pravila, po katerih lahko upravitelj v postopku zaradi insolventnosti doseže razveljavitev prodaje finančnega premoženja, ki ustvarja denarni tok in s katerim so zavarovani listinjeni vrednostni papirji, zgolj zato, ker je bila izvedena znotraj določenega obdobja (obdobja izpodbojnosti) pred razglasitvijo insolventnosti prodajalca (originatorja/posrednika), in primere, ko lahko prevzemnik prepreči takšno razveljavitev samo, če lahko dokaže, da v času prodaje ni vedel za insolventnost prodajalca (originatorja/posrednika).

Finančno premoženje je primerno, če znotraj strukturirane izdaje tranša (ali podtranša) ni podrejena drugim tranšam iste izdaje. Tranša (ali podtranša) šteje kot nepodrejena drugim tranšam (ali podtranšam) iste izdaje, če – v skladu z vrstnim redom poplačila, ki se uporabi po dostavi obvestila o izvršbi, kakor je določen v prospektu – nobena druga tranša (ali podtranša) nima prednosti pred to tranšo ali podtranšo glede prejema plačila (glavnice in obresti), s čimer takšna tranša (ali podtranša) med različnimi tranšami ali podtranšami znotraj strukturirane izdaje zadnja utrpi škodo. Pri strukturiranih izdajah, kjer prospekt predvideva dostavo obvestila o predčasni izpolnitvi in obvestila o izvršbi, je treba zagotoviti nepodrejenost tranše (ali podtranše) pri vrstnem redu poplačila tako v zvezi z obvestilom o predčasni izpolnitvi kot tudi v zvezi z obvestilom o izvršbi.

Da listinjeni vrednostni papirji postanejo ali ostanejo primerni za operacije denarne politike Eurosistema, Eurosistem zahteva, da zadevne stranke pri listinjenem vrednostnem papirju predložijo celovite in standardizirane podatke na ravni posameznega posojila o skladu finančnega premoženja, ki ustvarja denarni tok in s katerim je zavarovan listinjen vrednostni papir, v skladu z dodatkom 8.

Eurosistem pri ugotavljanju primernosti listinjenih vrednostnih papirjev upošteva podatke, ki so vneseni v obvezna polja ustreznega obrazca za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila, kakor je določeno v dodatku 8. Pri oceni primernosti Eurosistem upošteva: (a) vsak primer neporočanja podatkov; in (b) kako pogosto posamezna polja za podatke na ravni posameznega posojila ne vsebujejo smiselnih podatkov.

Listinjen vrednostni papir je primeren, če je zavarovan s finančnim premoženjem, ki ustvarja denarni tok in ga Eurosistem šteje za homogeno, tj. če finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok in s katerim je zavarovan listinjen vrednostni papir, obsega eno samo vrsto finančnega premoženja, ki pripada stanovanjskim hipotekam, hipotekam na poslovnih nepremičninah, posojilom malim in srednje velikim podjetjem, posojilom za nakup avtomobila, potrošniškim posojilom ali terjatvam iz naslova leasinga. Listinjeni vrednostni papirji niso primerni za operacije denarne politike Eurosistema, če sklad finančnega premoženja, s katerim so zavarovani, vsebuje heterogeno finančno premoženje, ker jih ni mogoče poročati z enim obrazcem za določeno vrsto finančnega premoženja (5).

Eurosistem si pridržuje pravico, da od posameznih tretjih oseb, npr. izdajatelja, originatorja ali organizatorja, zahteva kakršno koli pojasnilo in/ali pravno potrditev, za katero šteje, da je potrebna za oceno primernosti listinjenih vrednostnih papirjev ali v povezavi z zagotavljanjem podatkov na ravni posameznega posojila. V primeru neizpolnitve takih zahtev se lahko zadevni transakciji z listinjenimi vrednostnimi papirji odvzame primernost ali zavrne dodelitev primernosti.

3.   Dodatna merila primernosti, ki veljajo za krite obveznice

Za krite obveznice veljajo od 31. marca 2013 naslednje dodatne zahteve:

Kritni sklad krite obveznice ne sme vsebovati listinjenih vrednostnih papirjev, razen tistih listinjenih vrednostnih papirjev, ki:

| (a) | izpolnjujejo zahteve direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES glede listinjenih vrednostnih papirjev v kritih obveznicah; |
| --- | --- |

(a)

izpolnjujejo zahteve direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES glede listinjenih vrednostnih papirjev v kritih obveznicah;

| (b) | jih je ustvaril član iste konsolidirane skupine, katere član je tudi izdajatelj kritih obveznic, ali subjekt, povezan z istim centralnim organom, s katerim je povezan tudi izdajatelj kritih obveznic; |
| --- | --- |

(b)

jih je ustvaril član iste konsolidirane skupine, katere član je tudi izdajatelj kritih obveznic, ali subjekt, povezan z istim centralnim organom, s katerim je povezan tudi izdajatelj kritih obveznic;

| (c) | se uporabljajo kot tehnično orodje, s katerim se hipoteke ali posojila za nakup nepremičnin z jamstvom prenesejo od originatorja v kritni sklad. |
| --- | --- |

(c)

se uporabljajo kot tehnično orodje, s katerim se hipoteke ali posojila za nakup nepremičnin z jamstvom prenesejo od originatorja v kritni sklad.

Krite obveznice, ki so bile na listi primernih listinjenih vrednostnih papirjev na dan 28. novembra 2012 in niso izpolnjevale zahtev (a) do (c), ostanejo primerne do 28. novembra 2014.

| 4. | v oddelku 6.2.1.7 se črta opomba 58; |
| --- | --- |

4.

v oddelku 6.2.1.7 se črta opomba 58;

| 5. | v oddelku 6.2.2 se črta opomba 60; |
| --- | --- |

5.

v oddelku 6.2.2 se črta opomba 60;

| 6. | oddelek 6.2.2.1 se spremeni:






  (a) | odstavek (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | Bančno posojilo mora imeti: (i) fiksen, brezpogojen znesek glavnice; in (ii) obrestno mero, ki ne more povzročiti negativnega denarnega toka. Ti značilnosti morata biti ohranjeni do dokončnega odplačila obveznosti. Poleg tega mora biti obrestna mera ena od naslednjih: (i) kot pri brezkuponskih instrumentih; (ii) fiksna; (iii) variabilna obrestna mera, vezana na drugo referenčno obrestno mero. Poleg tega so primerna tudi bančna posojila z obrestno mero, vezano na stopnjo inflacije.“; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

oddelek 6.2.2.1 se spremeni:

(a)

odstavek (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

Bančno posojilo mora imeti: (i) fiksen, brezpogojen znesek glavnice; in (ii) obrestno mero, ki ne more povzročiti negativnega denarnega toka. Ti značilnosti morata biti ohranjeni do dokončnega odplačila obveznosti. Poleg tega mora biti obrestna mera ena od naslednjih: (i) kot pri brezkuponskih instrumentih; (ii) fiksna; (iii) variabilna obrestna mera, vezana na drugo referenčno obrestno mero. Poleg tega so primerna tudi bančna posojila z obrestno mero, vezano na stopnjo inflacije.“;

| (b) | odstavek (f) se nadomesti z naslednjim:






  „(f) | najmanjši znesek: ko nasprotna stranka predloži bančno posojilo v zavarovanje (mobilizacija), mora znesek bančnega posojila dosegati najnižji prag. Vsaka NCB lahko za domača bančna posojila uporablja tak najmanjši znesek, kot ga določi sama. Za čezmejno uporabo posojil velja enotni najnižji prag v višini 500 000 EUR.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek (f) se nadomesti z naslednjim:

„(f)

najmanjši znesek: ko nasprotna stranka predloži bančno posojilo v zavarovanje (mobilizacija), mora znesek bančnega posojila dosegati najnižji prag. Vsaka NCB lahko za domača bančna posojila uporablja tak najmanjši znesek, kot ga določi sama. Za čezmejno uporabo posojil velja enotni najnižji prag v višini 500 000 EUR.“;

| 7. | v oddelku 6.2.3 se vstavi naslednji odstavek:
  „Nacionalne centralne banke se lahko odločijo, da od nasprotne stranke ne sprejmejo v zavarovanje naslednjega tržnega ali netržnega finančnega premoženja, čeprav je primerno:






  (a) | dolžniških instrumentov, ki bodo zapadli v bližnji prihodnosti; in |
| --- | --- | --- |

7.

v oddelku 6.2.3 se vstavi naslednji odstavek:

„Nacionalne centralne banke se lahko odločijo, da od nasprotne stranke ne sprejmejo v zavarovanje naslednjega tržnega ali netržnega finančnega premoženja, čeprav je primerno:

(a)

dolžniških instrumentov, ki bodo zapadli v bližnji prihodnosti; in

| (b) | dolžniških instrumentov, pri katerih bodo izplačila, npr. kuponsko izplačilo, nastala v bližnji prihodnosti.“; |
| --- | --- |

(b)

dolžniških instrumentov, pri katerih bodo izplačila, npr. kuponsko izplačilo, nastala v bližnji prihodnosti.“;

| 8. | oddelek 6.2.3.2 se nadomesti z naslednjim:
  „6.2.3.2   Pravila glede uporabe primernega finančnega premoženja

  Tržno finančno premoženje se lahko uporabi za vse operacije denarne politike, ki temeljijo na finančnem premoženju za zavarovanje terjatev, tj. povratne in dokončne transakcije odprtega trga in mejno posojilo. Netržno finančno premoženje se lahko uporabi kot finančno premoženje za zavarovanje terjatev pri povratnih transakcijah odprtega trga in pri mejnem posojilu. Ne uporablja se pri dokončnih transakcijah Eurosistema. Vse tržno in netržno finančno premoženje se lahko uporabi tudi kot finančno premoženje za zavarovanje terjatev pri posojilu čez dan.
  Ne glede na to, ali tržno in netržno finančno premoženje izpolnjuje vsa merila primernosti, nasprotna stranka ne sme v zavarovanje predložiti finančnega premoženja, ki ga je izdala ali zanj jamči sama nasprotna stranka ali katera koli druga oseba, ki je z njo v tesni povezavi (6).
  ‚Tesne povezave‘ pomenijo katerega koli od naslednjih primerov, ko je nasprotna stranka povezana z izdajateljem/dolžnikom/garantom primernega finančnega premoženja:






  (a) | nasprotna stranka ima neposredno ali posredno prek enega ali več drugih podjetij v lasti 20 % ali več kapitala izdajatelja/dolžnika/garanta; |
| --- | --- | --- |

8.

oddelek 6.2.3.2 se nadomesti z naslednjim:

„6.2.3.2   Pravila glede uporabe primernega finančnega premoženja

Tržno finančno premoženje se lahko uporabi za vse operacije denarne politike, ki temeljijo na finančnem premoženju za zavarovanje terjatev, tj. povratne in dokončne transakcije odprtega trga in mejno posojilo. Netržno finančno premoženje se lahko uporabi kot finančno premoženje za zavarovanje terjatev pri povratnih transakcijah odprtega trga in pri mejnem posojilu. Ne uporablja se pri dokončnih transakcijah Eurosistema. Vse tržno in netržno finančno premoženje se lahko uporabi tudi kot finančno premoženje za zavarovanje terjatev pri posojilu čez dan.

Ne glede na to, ali tržno in netržno finančno premoženje izpolnjuje vsa merila primernosti, nasprotna stranka ne sme v zavarovanje predložiti finančnega premoženja, ki ga je izdala ali zanj jamči sama nasprotna stranka ali katera koli druga oseba, ki je z njo v tesni povezavi (6).

‚Tesne povezave‘ pomenijo katerega koli od naslednjih primerov, ko je nasprotna stranka povezana z izdajateljem/dolžnikom/garantom primernega finančnega premoženja:

(a)

nasprotna stranka ima neposredno ali posredno prek enega ali več drugih podjetij v lasti 20 % ali več kapitala izdajatelja/dolžnika/garanta;

| (b) | izdajatelj/dolžnik/garant ima neposredno ali posredno prek enega ali več drugih podjetij v lasti 20 % ali več kapitala nasprotne stranke; |
| --- | --- |

(b)

izdajatelj/dolžnik/garant ima neposredno ali posredno prek enega ali več drugih podjetij v lasti 20 % ali več kapitala nasprotne stranke;

| (c) | tretja oseba ima v lasti več kot 20 % kapitala nasprotne stranke in več kot 20 % kapitala izdajatelja/dolžnika/garanta, in sicer neposredno ali posredno prek enega ali več podjetij. |
| --- | --- |

(c)

tretja oseba ima v lasti več kot 20 % kapitala nasprotne stranke in več kot 20 % kapitala izdajatelja/dolžnika/garanta, in sicer neposredno ali posredno prek enega ali več podjetij.

Za potrebe izvajanja denarne politike, zlasti za spremljanje izpolnjevanja pravil glede uporabe primernega finančnega premoženja v zvezi s tesnimi povezavami, si Eurosistem interno izmenjuje informacije o kapitalskih deležih, ki jih za te potrebe zagotavljajo nadzorni organi. Za te informacije veljajo enaki standardi zaupnosti, kakor jih uporabljajo nadzorni organi.

Zgornje določbe o tesnih povezavah ne veljajo za: (a) tesne povezave med nasprotno stranko in osebo javnega sektorja iz EGP, ki je upravičena do odmerjanja davkov, ali kadar jamstvo za dolžniški instrument zagotavlja oseba javnega sektorja iz EGP, ki je upravičena do odmerjanja davkov; (b) krite bančne obveznice, ki so izdane v skladu z merili, določenimi v točkah 68 do 70 dela 1 Priloge VI k Direktivi 2006/48/ES; (c) primere, kjer dolžniške instrumente ščitijo posebna pravna varovala, primerljiva s tistimi pod točko (b), kakor je to v primeru: (i) netržnih hipotekarnih dolžniških instrumentov, ki niso vrednostni papirji; ali (ii) kritih bančnih obveznic, pri katerih so izpolnjena vsa merila, določena v točkah 68 do 70 dela 1 Priloge VI k Direktivi 2006/48/ES, razen omejitev glede posojil z jamstvom v kritnem skladu.

Poleg tega nasprotna stranka v zavarovanje ne sme predložiti nobenega listinjenega vrednostnega papirja, pri katerem ta nasprotna stranka (ali katera koli tretja oseba, s katero ima tesne povezave) listinjenemu vrednostnemu papirju zagotavlja valutno zaščito s tem, da je sklenila transakcijo valutne zaščite z izdajateljem, ali zagotavlja likvidnostno podporo za 20 % ali več neodplačanega zneska listinjenega vrednostnega papirja.

Vse primerno tržno in netržno finančno premoženje mora biti uporabno v čezmejnih transakcijah v celotnem euroobmočju. Zato morajo imeti vse nasprotne stranke Eurosistema možnost uporabiti primerno finančno premoženje prek povezav s svojimi domačimi SPVP, ko gre za tržno finančno premoženje, ali prek drugih primernih ureditev za prejemanje posojil od NCB države članice, v kateri je nasprotna stranka ustanovljena (glej oddelek 6.6).

Nasprotna stranka, ki predloži listinjen vrednostni papir in je v tesni povezavi z originatorjem finančnega premoženja, s katerim je listinjen vrednostni papir zavarovan, mora obvestiti Eurosistem o vsaki načrtovani spremembi tega listinjenega vrednostnega papirja, ki bi lahko vplivala na njegovo kreditno kvaliteto, npr. o spremembi veljavne obrestne mere za vrednostni papir, spremembi pogodbe o zamenjavi, spremembah v sestavi posojil za zavarovanje terjatev, ki niso predvidene v prospektu, ali spremembah vrstnega reda poplačila. Eurosistem je treba obvestiti en mesec pred vsako spremembo predloženega listinjenega vrednostnega papirja. Poleg tega mora nasprotna stranka ob predložitvi listinjenega vrednostnega papirja zagotoviti informacije o vseh spremembah, ki so bile izvedene v šestih mesecih pred predložitvijo. V skladu z oddelkom 6.2 Eurosistem ne daje pojasnil pred spremembami.

Tabela 4

Primerno finančno premoženje za operacije denarne politike Eurosistema

| Merila primernosti | Tržno finančno premoženje (7) | Netržno finančno premoženje (8) |
| --- | --- | --- |
| Vrsta finančnega premoženja | Dolžniški certifikati ECB
  Drugi tržni dolžniški instrumenti (9) | Bančna posojila | Netržni hipotekarni dolžniški instrumenti |
| Bonitetni standardi | Finančno premoženje mora izpolnjevati visoke bonitetne standarde. Izpolnjevanje visokih bonitetnih standardov se oceni s pomočjo pravil bonitetnega okvira Eurosistema za tržno finančno premoženje (9) | Dolžnik/garant mora izpolnjevati visoke bonitetne standarde. Boniteta se oceni s pomočjo pravil bonitetnega okvira Eurosistema za bančna posojila. | Finančno premoženje mora izpolnjevati visoke bonitetne standarde. Visoki bonitetni standardi so ocenjeni s pomočjo pravil bonitetnega okvira Eurosistema za netržne hipotekarne dolžniške instrumente. |
| Kraj izdaje | EGP (9) | Se ne uporablja | Se ne uporablja |
| Postopki poravnave / upravljanja | Kraj poravnave: euroobmočje
  Instrumenti morajo biti centralno registrirani v nematerializirani obliki pri NCB ali SPVP, ki izpolnjuje minimalne standarde ECB | Postopki Eurosistema | Postopki Eurosistema |
| Vrsta izdajatelja / dolžnika / garanta | NCB
  Javni sektor
  Zasebni sektor
  Mednarodne in nadnacionalne institucije | Javni sektor
  Nefinančne družbe
  Mednarodne in nadnacionalne institucije | Kreditne institucije |
| Kraj ustanovitve izdajatelja, dolžnika in garanta | Izdajatelj (9): EGP ali države skupine G10 zunaj EGP
  Dolžnik: EGP
  Garant (9): EGP | Euroobmočje | Euroobmočje |
| Sprejemljivi trgi | Regulirani trgi
  Neregulirani trgi, ki jih sprejema ECB | Se ne uporablja | Se ne uporablja |
| Valuta | Euro | Euro | Euro |
| Najmanjši znesek | Se ne uporablja | Najmanjši dovoljeni znesek v času predložitve bančnega posojila






  — | domača uporaba: po izbiri NCB, |

Merila primernosti

Tržno finančno premoženje (7)

Netržno finančno premoženje (8)

Vrsta finančnega premoženja

Dolžniški certifikati ECB

Drugi tržni dolžniški instrumenti (9)

Bančna posojila

Netržni hipotekarni dolžniški instrumenti

Bonitetni standardi

Finančno premoženje mora izpolnjevati visoke bonitetne standarde. Izpolnjevanje visokih bonitetnih standardov se oceni s pomočjo pravil bonitetnega okvira Eurosistema za tržno finančno premoženje (9)

Dolžnik/garant mora izpolnjevati visoke bonitetne standarde. Boniteta se oceni s pomočjo pravil bonitetnega okvira Eurosistema za bančna posojila.

Finančno premoženje mora izpolnjevati visoke bonitetne standarde. Visoki bonitetni standardi so ocenjeni s pomočjo pravil bonitetnega okvira Eurosistema za netržne hipotekarne dolžniške instrumente.

Kraj izdaje

EGP (9)

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Postopki poravnave / upravljanja

Kraj poravnave: euroobmočje

Instrumenti morajo biti centralno registrirani v nematerializirani obliki pri NCB ali SPVP, ki izpolnjuje minimalne standarde ECB

Postopki Eurosistema

Postopki Eurosistema

Vrsta izdajatelja / dolžnika / garanta

NCB

Javni sektor

Zasebni sektor

Mednarodne in nadnacionalne institucije

Javni sektor

Nefinančne družbe

Mednarodne in nadnacionalne institucije

Kreditne institucije

Kraj ustanovitve izdajatelja, dolžnika in garanta

Izdajatelj (9): EGP ali države skupine G10 zunaj EGP

Dolžnik: EGP

Garant (9): EGP

Euroobmočje

Euroobmočje

Sprejemljivi trgi

Regulirani trgi

Neregulirani trgi, ki jih sprejema ECB

Se ne uporablja

Se ne uporablja

Valuta

Euro

Euro

Euro

Najmanjši znesek

Se ne uporablja

Najmanjši dovoljeni znesek v času predložitve bančnega posojila

—

domača uporaba: po izbiri NCB,

| — | čezmejna uporaba: enoten najmanjši dovoljeni znesek 500 000 EUR. |
| --- | --- |

—

čezmejna uporaba: enoten najmanjši dovoljeni znesek 500 000 EUR.

Se ne uporablja

Pravo

Pri listinjenih vrednostnih papirjih mora pridobitev finančnega premoženja za zavarovanje terjatev urejati pravo države članice EU. Pravo, ki ureja bančna posojila, s katerimi so terjatve zavarovane, mora biti pravo države EGP

Pravo, ki ureja posojilno pogodbo in mobilizacijo: pravo države članice

Skupno število različnih pravnih sistemov, ki se uporabljajo za

| (a) | nasprotno stranko; |
| --- | --- |

(a)

nasprotno stranko;

| (b) | upnika; |
| --- | --- |

(b)

upnika;

| (c) | dolžnika; |
| --- | --- |

(c)

dolžnika;

| (d) | garanta (če je predvideno); |
| --- | --- |

(d)

garanta (če je predvideno);

| (e) | posojilno pogodbo; in |
| --- | --- |

(e)

posojilno pogodbo; in

| (f) | pogodbo o mobilizaciji |
| --- | --- |

(f)

pogodbo o mobilizaciji

ne sme biti večje od dva

Se ne uporablja

Čezmejna uporaba

Da

Da

Da

| 9. | v oddelku 6.3.2 se črta opomba 72; |
| --- | --- |

9.

v oddelku 6.3.2 se črta opomba 72;

| 10. | v oddelku 6.3.4.1 se doda naslednji odstavek:
  „Zunanja bonitetna institucija, ki sodeluje v bonitetnem okviru Eurosistema, je predmet postopka Eurosistema za spremljanje zanesljivosti (glej oddelek 6.3.5). Skupaj s podatki za spremljanje zanesljivosti je treba predložiti tudi podpisano potrdilo izvršnega direktorja zunanje bonitetne institucije ali pooblaščenega podpisnika, ki je odgovoren za funkcijo revizije ali skladnosti v zunanji bonitetni instituciji, s katerim potrjuje točnost in veljavnost informacij za spremljanje zanesljivosti.“; |
| --- | --- |

10.

v oddelku 6.3.4.1 se doda naslednji odstavek:

„Zunanja bonitetna institucija, ki sodeluje v bonitetnem okviru Eurosistema, je predmet postopka Eurosistema za spremljanje zanesljivosti (glej oddelek 6.3.5). Skupaj s podatki za spremljanje zanesljivosti je treba predložiti tudi podpisano potrdilo izvršnega direktorja zunanje bonitetne institucije ali pooblaščenega podpisnika, ki je odgovoren za funkcijo revizije ali skladnosti v zunanji bonitetni instituciji, s katerim potrjuje točnost in veljavnost informacij za spremljanje zanesljivosti.“;

| 11. | v oddelku 6.3.4.4 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Ponudnik bonitetnih orodij, ki sodeluje v bonitetnem okviru Eurosistema, mora s sporazumom sprejeti, da bo predmet postopka Eurosistema za spremljanje zanesljivosti (10) (glej oddelek 6.3.5). Ponudnik bonitetnih orodij mora vzpostaviti in vzdrževati potrebno infrastrukturo za spremljanje statičnega nabora. Izgradnja in ocena statičnega nabora morata biti v skladu s splošnimi zahtevami spremljanja zanesljivosti znotraj bonitetnega okvira Eurosistema. Ponudnik bonitetnih orodij mora obvestiti Eurosistem o rezultatih ocene zanesljivosti, takoj ko jo je opravil. Skupaj s podatki za spremljanje zanesljivosti je treba predložiti tudi podpisano potrdilo izvršnega direktorja ali pooblaščenega podpisnika, ki je odgovoren za funkcijo revizije ali skladnosti pri ponudniku bonitetnih orodij, s katerim potrjuje točnost in veljavnost podatkov za spremljanje zanesljivosti. Ponudniki bonitetnih orodij morajo pet let hraniti interno evidenco statičnih naborov in podrobnosti o neplačilu.“; |
| --- | --- |

11.

v oddelku 6.3.4.4 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Ponudnik bonitetnih orodij, ki sodeluje v bonitetnem okviru Eurosistema, mora s sporazumom sprejeti, da bo predmet postopka Eurosistema za spremljanje zanesljivosti (10) (glej oddelek 6.3.5). Ponudnik bonitetnih orodij mora vzpostaviti in vzdrževati potrebno infrastrukturo za spremljanje statičnega nabora. Izgradnja in ocena statičnega nabora morata biti v skladu s splošnimi zahtevami spremljanja zanesljivosti znotraj bonitetnega okvira Eurosistema. Ponudnik bonitetnih orodij mora obvestiti Eurosistem o rezultatih ocene zanesljivosti, takoj ko jo je opravil. Skupaj s podatki za spremljanje zanesljivosti je treba predložiti tudi podpisano potrdilo izvršnega direktorja ali pooblaščenega podpisnika, ki je odgovoren za funkcijo revizije ali skladnosti pri ponudniku bonitetnih orodij, s katerim potrjuje točnost in veljavnost podatkov za spremljanje zanesljivosti. Ponudniki bonitetnih orodij morajo pet let hraniti interno evidenco statičnih naborov in podrobnosti o neplačilu.“;

| 12. | oddelek 6.3.5 se nadomesti z naslednjim:
  „6.3.5.   Spremljanje zanesljivosti bonitetnih sistemov

  Vsi bonitetni sistemi so predmet spremljanja zanesljivosti znotraj bonitetnega okvira Eurosistema. Postopek spremljanja zanesljivosti znotraj bonitetnega okvira Eurosistema obsega za vsak bonitetni sistem letno ex post primerjavo med: (a) dejanskimi stopnjami neplačila vseh primernih subjektov in instrumentov, ki jih bonitetni sistem ocenjuje, pri čemer so ti subjekti in instrumenti razvrščeni v statične nabore na podlagi določenih značilnosti, npr. bonitetne ocene, vrste finančnega premoženja, industrijskega sektorja, modela bonitetne ocene; in (b) ustreznim Eurosistemovim pragom kreditne kvalitete, ki ga določa referenčna vrednost verjetnosti neplačila (upoštevata se dve referenčni vrednosti verjetnosti neplačila: verjetnost neplačila 0,10 % za obdobje enega leta, ki se obravnava kot enakovredna bonitetni oceni stopnje kreditne kvalitete 2; in verjetnost neplačila 0,40 % za obdobje enega leta, ki se obravnava kot enakovredna bonitetni oceni stopnje kreditne kvalitete 3 na usklajeni lestvici bonitetnih ocen Eurosistema). Cilj tega postopka je, da se zagotovi ohranitev ustreznosti vzporejanja bonitetnih ocen, ki jih zagotavlja bonitetni sistem, z usklajeno lestvico bonitetnih ocen Eurosistema ter primerljivosti rezultatov bonitetnega ocenjevanja med različnimi sistemi in viri.
  Prvi element v postopku je, da ponudnik bonitetnega sistema letno sestavi seznam subjektov in instrumentov, katerih bonitetne ocene na začetku obdobja spremljanja dosegajo Eurosistemov prag kreditne kvalitete. Ponudnik bonitetnega sistema nato predloži ta seznam Eurosistemu na obrazcu, ki ga predpiše Eurosistem ter vsebuje polja v zvezi z identifikacijo, klasifikacijo in bonitetno oceno. Drugi element v postopku je na koncu 12-mesečnega obdobja spremljanja, ko ponudnik bonitetnega sistema posodobi podatke o poslovanju subjektov in instrumentov na seznamu. Eurosistem si pridržuje pravico, da zahteva vse dodatne informacije, ki jih potrebuje za spremljanje zanesljivosti.
  Dejanska stopnja neplačila statičnih naborov v bonitetnem sistemu, ki je zabeležena v obdobju enega leta, služi kot izhodišče za postopek spremljanja zanesljivosti znotraj bonitetnega okvira Eurosistema, ki obsega letno obvezno ocenjevanje in večletno ocenjevanje. Če se dejanska stopnja neplačila statičnih naborov v enoletnem in/ali večletnem obdobju znatno razlikuje od praga kreditne kvalitete, se Eurosistem obrne na ponudnika bonitetnega sistema, da analizira razloge za to razliko. Ta postopek lahko privede do popravka praga kreditne kvalitete, ki se uporablja za zadevni sistem.
  Eurosistem se lahko odloči, da začasno ali trajno izključi bonitetni sistem, če pri zanesljivosti v več letih ni dosegel nikakršnega napredka. Poleg tega se v primeru kršitve pravil, ki urejajo bonitetni okvir Eurosistema, bonitetni sistem izključi iz bonitetnega okvira Eurosistema. Če zastopnik bonitetnega sistema predloži netočne ali nepopolne informacije za potrebe spremljanja zanesljivosti, lahko Eurosistem v primeru manjših nepravilnosti bonitetnega sistema ne izključi.“; |
| --- | --- |

12.

oddelek 6.3.5 se nadomesti z naslednjim:

„6.3.5.   Spremljanje zanesljivosti bonitetnih sistemov

Vsi bonitetni sistemi so predmet spremljanja zanesljivosti znotraj bonitetnega okvira Eurosistema. Postopek spremljanja zanesljivosti znotraj bonitetnega okvira Eurosistema obsega za vsak bonitetni sistem letno ex post primerjavo med: (a) dejanskimi stopnjami neplačila vseh primernih subjektov in instrumentov, ki jih bonitetni sistem ocenjuje, pri čemer so ti subjekti in instrumenti razvrščeni v statične nabore na podlagi določenih značilnosti, npr. bonitetne ocene, vrste finančnega premoženja, industrijskega sektorja, modela bonitetne ocene; in (b) ustreznim Eurosistemovim pragom kreditne kvalitete, ki ga določa referenčna vrednost verjetnosti neplačila (upoštevata se dve referenčni vrednosti verjetnosti neplačila: verjetnost neplačila 0,10 % za obdobje enega leta, ki se obravnava kot enakovredna bonitetni oceni stopnje kreditne kvalitete 2; in verjetnost neplačila 0,40 % za obdobje enega leta, ki se obravnava kot enakovredna bonitetni oceni stopnje kreditne kvalitete 3 na usklajeni lestvici bonitetnih ocen Eurosistema). Cilj tega postopka je, da se zagotovi ohranitev ustreznosti vzporejanja bonitetnih ocen, ki jih zagotavlja bonitetni sistem, z usklajeno lestvico bonitetnih ocen Eurosistema ter primerljivosti rezultatov bonitetnega ocenjevanja med različnimi sistemi in viri.

Prvi element v postopku je, da ponudnik bonitetnega sistema letno sestavi seznam subjektov in instrumentov, katerih bonitetne ocene na začetku obdobja spremljanja dosegajo Eurosistemov prag kreditne kvalitete. Ponudnik bonitetnega sistema nato predloži ta seznam Eurosistemu na obrazcu, ki ga predpiše Eurosistem ter vsebuje polja v zvezi z identifikacijo, klasifikacijo in bonitetno oceno. Drugi element v postopku je na koncu 12-mesečnega obdobja spremljanja, ko ponudnik bonitetnega sistema posodobi podatke o poslovanju subjektov in instrumentov na seznamu. Eurosistem si pridržuje pravico, da zahteva vse dodatne informacije, ki jih potrebuje za spremljanje zanesljivosti.

Dejanska stopnja neplačila statičnih naborov v bonitetnem sistemu, ki je zabeležena v obdobju enega leta, služi kot izhodišče za postopek spremljanja zanesljivosti znotraj bonitetnega okvira Eurosistema, ki obsega letno obvezno ocenjevanje in večletno ocenjevanje. Če se dejanska stopnja neplačila statičnih naborov v enoletnem in/ali večletnem obdobju znatno razlikuje od praga kreditne kvalitete, se Eurosistem obrne na ponudnika bonitetnega sistema, da analizira razloge za to razliko. Ta postopek lahko privede do popravka praga kreditne kvalitete, ki se uporablja za zadevni sistem.

Eurosistem se lahko odloči, da začasno ali trajno izključi bonitetni sistem, če pri zanesljivosti v več letih ni dosegel nikakršnega napredka. Poleg tega se v primeru kršitve pravil, ki urejajo bonitetni okvir Eurosistema, bonitetni sistem izključi iz bonitetnega okvira Eurosistema. Če zastopnik bonitetnega sistema predloži netočne ali nepopolne informacije za potrebe spremljanja zanesljivosti, lahko Eurosistem v primeru manjših nepravilnosti bonitetnega sistema ne izključi.“;

| 13. | oddelek 6.4.2 se spremeni:






  (a) | točka (f) se črta; |
| --- | --- | --- |

13.

oddelek 6.4.2 se spremeni:

(a)

točka (f) se črta;

| (b) | tabela 8 se črta; |
| --- | --- |

(b)

tabela 8 se črta;

| 14. | v oddelku 6.5.1 se odstavka (a) in (b) nadomestita z naslednjim:






  „(a) | Eurosistem za vsako primerno tržno finančno premoženje določi najbolj reprezentativno ceno, ki se bo uporabila pri izračunu tržne vrednosti. |
| --- | --- | --- |

14.

v oddelku 6.5.1 se odstavka (a) in (b) nadomestita z naslednjim:

„(a)

Eurosistem za vsako primerno tržno finančno premoženje določi najbolj reprezentativno ceno, ki se bo uporabila pri izračunu tržne vrednosti.

| (b) | Vrednost tržnega finančnega premoženja se izračuna na podlagi najbolj reprezentativne cene na delovni dan pred datumom vrednotenja. Če za določeno finančno premoženje na delovni dan pred datumom vrednotenja reprezentativna cena ni na voljo, Eurosistem določi teoretično ceno.“; |
| --- | --- |

(b)

Vrednost tržnega finančnega premoženja se izračuna na podlagi najbolj reprezentativne cene na delovni dan pred datumom vrednotenja. Če za določeno finančno premoženje na delovni dan pred datumom vrednotenja reprezentativna cena ni na voljo, Eurosistem določi teoretično ceno.“;

| 15. | v dodatku 6 se oddelek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Denarne kazni

  Če nasprotna stranka krši pravila za avkcije (11), dvostranske transakcije (12), uporabo finančnega premoženja za zavarovanje terjatev (13), postopke ob koncu dneva ali pogoje dostopa do mejnega posojila (14), Eurosistem naloži naslednje denarne kazni:






  (a) | v primeru prve in druge kršitve pravil, povezanih z avkcijami, dvostranskimi transakcijami in uporabo finančnega premoženja za zavarovanje terjatev, do katerih pride v obdobju 12 mesecev, se za vsako od kršitev naloži denarna kazen. Denarne kazni se izračunajo po obrestni meri mejnega posojila, ki je veljala ob začetku kršitve, povečani za 2,5 odstotne točke.






  (i) | Za kršitve pravil, povezanih z avkcijami in dvostranskimi transakcijami, se denarne kazni izračunajo na podlagi zneska zavarovanja ali zneska denarnih sredstev, ki ga nasprotna stranka ni mogla poravnati, pomnoženo s koeficientom X/360, kjer je X število koledarskih dni, največ sedem, ko nasprotna stranka ni zavarovala ali zagotovila dodeljenega zneska v obdobju do zapadlosti operacije. Kadar je rezultat izračuna manjši od 500 EUR, se uporabi pavšalna kazen v znesku 500 EUR; in |
| --- | --- | --- | --- |

15.

v dodatku 6 se oddelek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Denarne kazni

Če nasprotna stranka krši pravila za avkcije (11), dvostranske transakcije (12), uporabo finančnega premoženja za zavarovanje terjatev (13), postopke ob koncu dneva ali pogoje dostopa do mejnega posojila (14), Eurosistem naloži naslednje denarne kazni:

(a)

v primeru prve in druge kršitve pravil, povezanih z avkcijami, dvostranskimi transakcijami in uporabo finančnega premoženja za zavarovanje terjatev, do katerih pride v obdobju 12 mesecev, se za vsako od kršitev naloži denarna kazen. Denarne kazni se izračunajo po obrestni meri mejnega posojila, ki je veljala ob začetku kršitve, povečani za 2,5 odstotne točke.

(i)

Za kršitve pravil, povezanih z avkcijami in dvostranskimi transakcijami, se denarne kazni izračunajo na podlagi zneska zavarovanja ali zneska denarnih sredstev, ki ga nasprotna stranka ni mogla poravnati, pomnoženo s koeficientom X/360, kjer je X število koledarskih dni, največ sedem, ko nasprotna stranka ni zavarovala ali zagotovila dodeljenega zneska v obdobju do zapadlosti operacije. Kadar je rezultat izračuna manjši od 500 EUR, se uporabi pavšalna kazen v znesku 500 EUR; in

| (ii) | za kršitve pravil, povezanih z uporabo finančnega premoženja za zavarovanje terjatev (15), se denarne kazni izračunajo na podlagi vrednosti finančnega premoženja, ki je neprimerno ali ga nasprotna stranka ne sme uporabljati in: ga je nasprotna stranka zagotovila NCB ali ECB; ali ga nasprotna stranka ni umaknila najkasneje do začetka osmega koledarskega dne od trenutka, ko je primerno finančno premoženje postalo neprimerno ali ga nasprotna stranka ne sme več uporabljati, pomnoženo s koeficientom X/360. Pri tem je X število koledarskih dni, največ sedem, ko je nasprotna stranka kršila pravila, povezana z uporabo finančnega premoženja za zavarovanje terjatev. Kadar je rezultat izračuna manjši od 500 EUR, se uporabi pavšalna kazen v znesku 500 EUR; |
| --- | --- |

(ii)

za kršitve pravil, povezanih z uporabo finančnega premoženja za zavarovanje terjatev (15), se denarne kazni izračunajo na podlagi vrednosti finančnega premoženja, ki je neprimerno ali ga nasprotna stranka ne sme uporabljati in: ga je nasprotna stranka zagotovila NCB ali ECB; ali ga nasprotna stranka ni umaknila najkasneje do začetka osmega koledarskega dne od trenutka, ko je primerno finančno premoženje postalo neprimerno ali ga nasprotna stranka ne sme več uporabljati, pomnoženo s koeficientom X/360. Pri tem je X število koledarskih dni, največ sedem, ko je nasprotna stranka kršila pravila, povezana z uporabo finančnega premoženja za zavarovanje terjatev. Kadar je rezultat izračuna manjši od 500 EUR, se uporabi pavšalna kazen v znesku 500 EUR;

| (b) | ob prvi kršitvi pravil za postopke ob koncu dneva ali za dostop do mejnega posojila se denarne kazni, ki se uporabijo, izračunajo po obrestni meri mejnega posojila, ki je veljala ob začetku kršitve, povečani za 5 odstotnih točk. Ob ponovljenih kršitvah se kazenska obrestna mera zviša za nadaljnje 2,5 odstotne točke za vsako ponovno kršitev v obdobju 12 mesecev, računano na podlagi zneska nedovoljenega dostopa do mejnega posojila. Kadar je rezultat izračuna manjši od 500 EUR, se uporabi pavšalna kazen v znesku 500 EUR.“ |
| --- | --- |

(b)

ob prvi kršitvi pravil za postopke ob koncu dneva ali za dostop do mejnega posojila se denarne kazni, ki se uporabijo, izračunajo po obrestni meri mejnega posojila, ki je veljala ob začetku kršitve, povečani za 5 odstotnih točk. Ob ponovljenih kršitvah se kazenska obrestna mera zviša za nadaljnje 2,5 odstotne točke za vsako ponovno kršitev v obdobju 12 mesecev, računano na podlagi zneska nedovoljenega dostopa do mejnega posojila. Kadar je rezultat izračuna manjši od 500 EUR, se uporabi pavšalna kazen v znesku 500 EUR.“

| 16. | dodatek 7 se nadomesti z naslednjim:

  „Dodatek 7

  USTANOVITEV VELJAVNEGA ZAVAROVANJA NA BANČNIH POSOJILIH

  Za ustanovitev veljavnega zavarovanja na bančnih posojilih in hitro unovčenje bančnega posojila v primeru neplačila nasprotne stranke je treba izpolniti naslednje dodatne pravne zahteve:






  (a) | preveritev, da bančna posojila obstajajo: NCB izvedejo vsaj naslednje ukrepe, da bi preverile, ali bančna posojila, ki so bila Eurosistemu predložena v zavarovanje, obstajajo: (i) najmanj četrtletna lastna potrditev in zaveza nasprotne stranke do NCB, s čimer se potrdi obstoj bančnih posojil, ki so bila predložena v zavarovanje, kar je mogoče nadomestiti z navzkrižnim preverjanjem informacij v centralnem registru posojil, kjer ta obstaja; (ii) enkratna preveritev postopkov, ki jih nasprotna stranka uporablja za predložitev podatkov o obstoju bančnih posojil Eurosistemu, kar opravijo NCB, nadzorniki ali zunanji revizorji; (iii) naključno preverjanje kakovosti in točnosti lastne potrditve, ki ga opravijo NCB, ustrezni register posojil, nadzorniki ali zunanji revizorji.
  Četrtletna lastna potrditev in zaveza iz točke (i) zgoraj vključujeta zahtevo, da nasprotne stranke Eurosistema v pisni obliki opravijo naslednje:






  (i) | potrdijo in jamčijo, da so bančna posojila, predložena NCB, skladna z merili primernosti, ki jih uporablja Eurosistem; |
| --- | --- | --- | --- |

16.

dodatek 7 se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek 7

USTANOVITEV VELJAVNEGA ZAVAROVANJA NA BANČNIH POSOJILIH

Za ustanovitev veljavnega zavarovanja na bančnih posojilih in hitro unovčenje bančnega posojila v primeru neplačila nasprotne stranke je treba izpolniti naslednje dodatne pravne zahteve:

(a)

preveritev, da bančna posojila obstajajo: NCB izvedejo vsaj naslednje ukrepe, da bi preverile, ali bančna posojila, ki so bila Eurosistemu predložena v zavarovanje, obstajajo: (i) najmanj četrtletna lastna potrditev in zaveza nasprotne stranke do NCB, s čimer se potrdi obstoj bančnih posojil, ki so bila predložena v zavarovanje, kar je mogoče nadomestiti z navzkrižnim preverjanjem informacij v centralnem registru posojil, kjer ta obstaja; (ii) enkratna preveritev postopkov, ki jih nasprotna stranka uporablja za predložitev podatkov o obstoju bančnih posojil Eurosistemu, kar opravijo NCB, nadzorniki ali zunanji revizorji; (iii) naključno preverjanje kakovosti in točnosti lastne potrditve, ki ga opravijo NCB, ustrezni register posojil, nadzorniki ali zunanji revizorji.

Četrtletna lastna potrditev in zaveza iz točke (i) zgoraj vključujeta zahtevo, da nasprotne stranke Eurosistema v pisni obliki opravijo naslednje:

(i)

potrdijo in jamčijo, da so bančna posojila, predložena NCB, skladna z merili primernosti, ki jih uporablja Eurosistem;

| (ii) | potrdijo in jamčijo, da nobeno bančno posojilo, ki je predloženo kot finančno premoženje za zavarovanje terjatev, ni hkrati uporabljeno kot zavarovanje v korist tretje osebe, ter se zavežejo, da ne bodo mobilizirale nobenega bančnega posojila kot zavarovanje v korist tretje osebe; |
| --- | --- |

(ii)

potrdijo in jamčijo, da nobeno bančno posojilo, ki je predloženo kot finančno premoženje za zavarovanje terjatev, ni hkrati uporabljeno kot zavarovanje v korist tretje osebe, ter se zavežejo, da ne bodo mobilizirale nobenega bančnega posojila kot zavarovanje v korist tretje osebe;

| (iii) | potrdijo in jamčijo, da bodo zadevno NCB nemudoma in najkasneje do zaključka naslednjega delovnega dne obvestile o vsakršnem dogodku, ki pomembno vpliva na dejansko pogodbeno razmerje med nasprotno stranko in zadevno NCB, kar vključuje zlasti predčasna, delna ali celotna odplačila, znižanja bonitetne ocene in bistvene spremembe v pogojih bančnega posojila. |
| --- | --- |

(iii)

potrdijo in jamčijo, da bodo zadevno NCB nemudoma in najkasneje do zaključka naslednjega delovnega dne obvestile o vsakršnem dogodku, ki pomembno vpliva na dejansko pogodbeno razmerje med nasprotno stranko in zadevno NCB, kar vključuje zlasti predčasna, delna ali celotna odplačila, znižanja bonitetne ocene in bistvene spremembe v pogojih bančnega posojila.

Za izvedbo preverjanja v skladu s točkama (ii) in (iii) morajo biti nadzorniki, NCB ali zunanji revizorji pooblaščeni, da takšno preverjanje opravijo, po potrebi pogodbeno ali v skladu z veljavnimi nacionalnimi zahtevami;

| (b) | veljavnost pogodbe o mobilizaciji bančnih posojil: pogodba o mobilizaciji bančnega posojila za zavarovanje mora biti tudi veljavna med strankama (odstopnikom in prevzemnikom) po nacionalnem pravu. Izpolnjene morajo biti vse potrebne pravne formalnosti, s katerimi se zagotovi veljavnost pogodbe in mobilizacija bančnega posojila za zavarovanje; |
| --- | --- |

(b)

veljavnost pogodbe o mobilizaciji bančnih posojil: pogodba o mobilizaciji bančnega posojila za zavarovanje mora biti tudi veljavna med strankama (odstopnikom in prevzemnikom) po nacionalnem pravu. Izpolnjene morajo biti vse potrebne pravne formalnosti, s katerimi se zagotovi veljavnost pogodbe in mobilizacija bančnega posojila za zavarovanje;

| (c) | polno učinkovanje mobilizacije proti tretjim osebam: v zvezi z obvestilom dolžniku o mobilizaciji bančnega posojila za zavarovanje in ob upoštevanju posebnih značilnosti posameznih pravnih sistemov veljajo naslednje zahteve:






  (i) | v tistih državah članicah, kjer je obvestilo dolžniku o mobilizaciji bančnega posojila za zavarovanje potrebno za polno učinkovanje mobilizacije proti tretjim osebam in zlasti za prednostno pravico NCB do zavarovanja pred drugimi upniki, kakor je določeno v ustrezni nacionalni dokumentaciji, je potrebno dolžnika obvestiti vnaprej ali ob dejanski mobilizaciji bančnega posojila za zavarovanje; |
| --- | --- | --- |

(c)

polno učinkovanje mobilizacije proti tretjim osebam: v zvezi z obvestilom dolžniku o mobilizaciji bančnega posojila za zavarovanje in ob upoštevanju posebnih značilnosti posameznih pravnih sistemov veljajo naslednje zahteve:

(i)

v tistih državah članicah, kjer je obvestilo dolžniku o mobilizaciji bančnega posojila za zavarovanje potrebno za polno učinkovanje mobilizacije proti tretjim osebam in zlasti za prednostno pravico NCB do zavarovanja pred drugimi upniki, kakor je določeno v ustrezni nacionalni dokumentaciji, je potrebno dolžnika obvestiti vnaprej ali ob dejanski mobilizaciji bančnega posojila za zavarovanje;

| (ii) | v drugih državah članicah, kjer je javna registracija mobilizacije bančnega posojila za zavarovanje potrebna za polno učinkovanje mobilizacije proti tretjim osebam in zlasti za prednostno pravico NCB do zavarovanja pred drugimi upniki, kakor je določeno v ustrezni nacionalni dokumentaciji, mora biti takšna registracija izvedena vnaprej ali ob dejanski mobilizaciji bančnega posojila za zavarovanje; |
| --- | --- |

(ii)

v drugih državah članicah, kjer je javna registracija mobilizacije bančnega posojila za zavarovanje potrebna za polno učinkovanje mobilizacije proti tretjim osebam in zlasti za prednostno pravico NCB do zavarovanja pred drugimi upniki, kakor je določeno v ustrezni nacionalni dokumentaciji, mora biti takšna registracija izvedena vnaprej ali ob dejanski mobilizaciji bančnega posojila za zavarovanje;

| (iii) | v državah članicah, kjer predhodno obvestilo dolžniku ali javna registracija mobilizacije bančnega posojila za zavarovanje nista potrebna v skladu s točkama (i) in (ii), kakor je določeno v ustrezni nacionalni dokumentaciji, je potrebno naknadno obvestilo dolžniku. Naknadno obvestilo dolžniku pomeni, da mora nasprotna stranka ali NCB (kakor je določeno v nacionalni dokumentaciji) dolžnika takoj po kreditnem dogodku obvestiti, da je nasprotna stranka bančno posojilo mobilizirala za zavarovanje v korist NCB. ‚Kreditni dogodek‘ pomeni neplačilo ali podoben dogodek, kakor je podrobneje opredeljeno v ustrezni nacionalni dokumentaciji. |
| --- | --- |

(iii)

v državah članicah, kjer predhodno obvestilo dolžniku ali javna registracija mobilizacije bančnega posojila za zavarovanje nista potrebna v skladu s točkama (i) in (ii), kakor je določeno v ustrezni nacionalni dokumentaciji, je potrebno naknadno obvestilo dolžniku. Naknadno obvestilo dolžniku pomeni, da mora nasprotna stranka ali NCB (kakor je določeno v nacionalni dokumentaciji) dolžnika takoj po kreditnem dogodku obvestiti, da je nasprotna stranka bančno posojilo mobilizirala za zavarovanje v korist NCB. ‚Kreditni dogodek‘ pomeni neplačilo ali podoben dogodek, kakor je podrobneje opredeljeno v ustrezni nacionalni dokumentaciji.

Obvestilo dolžniku ni potrebno v primerih, ko so bančna posojila instrumenti na prinosnika, za katere ustrezna nacionalna zakonodaja ne zahteva obvestila. V teh primerih lahko zadevna NCB zahteva, da se ti instrumenti na prinosnika fizično prenesejo nanjo ali na tretjo osebo vnaprej ali ob dejanski mobilizaciji bančnega posojila za zavarovanje.

To so minimalne zahteve. NCB se lahko odločijo, da bodo predhodno obvestilo ali registracijo zahtevale tudi v primerih, ki niso navedeni zgoraj, kakor je določeno v ustrezni nacionalni dokumentaciji.

Izpolnjene morajo biti tudi vse druge potrebne pravne formalnosti, s katerimi se zagotovi mobilizacija bančnega posojila za zavarovanje;

| (d) | odsotnost omejitev, povezanih z bančno tajnostjo in zaupnostjo: nasprotna stranka ni dolžna pridobiti soglasja dolžnika za razkritje informacij o bančnem posojilu in dolžniku, ki jih Eurosistem zahteva za zagotovitev, da se na bančnem posojilu ustanovi veljavno zavarovanje in bančno posojilo hitro unovči v primeru neplačila nasprotne stranke. Nasprotna stranka in dolžnik se pogodbeno dogovorita, da dolžnik brezpogojno soglaša, da se take informacije o bančnem posojilu in dolžniku razkrijejo Eurosistemu. Tako določilo ni potrebno, če v nacionalni zakonodaji ne obstajajo pravila, ki bi omejevala posredovanje teh informacij, kakor je določeno v ustrezni nacionalni dokumentaciji; |
| --- | --- |

(d)

odsotnost omejitev, povezanih z bančno tajnostjo in zaupnostjo: nasprotna stranka ni dolžna pridobiti soglasja dolžnika za razkritje informacij o bančnem posojilu in dolžniku, ki jih Eurosistem zahteva za zagotovitev, da se na bančnem posojilu ustanovi veljavno zavarovanje in bančno posojilo hitro unovči v primeru neplačila nasprotne stranke. Nasprotna stranka in dolžnik se pogodbeno dogovorita, da dolžnik brezpogojno soglaša, da se take informacije o bančnem posojilu in dolžniku razkrijejo Eurosistemu. Tako določilo ni potrebno, če v nacionalni zakonodaji ne obstajajo pravila, ki bi omejevala posredovanje teh informacij, kakor je določeno v ustrezni nacionalni dokumentaciji;

| (e) | odsotnost omejitev glede mobilizacije bančnega posojila: nasprotne stranke morajo zagotoviti, da so bančna posojila v celoti prenosljiva in jih je mogoče brez omejitev mobilizirati za zavarovanje v korist Eurosistema. V posojilni pogodbi ali drugih pogodbenih dogovorih med nasprotno stranko in dolžnikom ne sme biti omejevalnih določil glede mobilizacije, razen če nacionalna zakonodaja določa, da take pogodbene omejitve ne posegajo v pravice Eurosistema v zvezi z mobilizacijo zavarovanja; |
| --- | --- |

(e)

odsotnost omejitev glede mobilizacije bančnega posojila: nasprotne stranke morajo zagotoviti, da so bančna posojila v celoti prenosljiva in jih je mogoče brez omejitev mobilizirati za zavarovanje v korist Eurosistema. V posojilni pogodbi ali drugih pogodbenih dogovorih med nasprotno stranko in dolžnikom ne sme biti omejevalnih določil glede mobilizacije, razen če nacionalna zakonodaja določa, da take pogodbene omejitve ne posegajo v pravice Eurosistema v zvezi z mobilizacijo zavarovanja;

| (f) | odsotnost omejitev glede unovčenja bančnega posojila: posojilna pogodba ali drugi pogodbeni dogovori med nasprotno stranko in dolžnikom ne smejo vsebovati nikakršnih omejitev glede unovčenja bančnega posojila, ki se uporablja za zavarovanje, vključno z zahtevami glede oblike ali časa ter drugimi zahtevami glede unovčenja.“; |
| --- | --- |

(f)

odsotnost omejitev glede unovčenja bančnega posojila: posojilna pogodba ali drugi pogodbeni dogovori med nasprotno stranko in dolžnikom ne smejo vsebovati nikakršnih omejitev glede unovčenja bančnega posojila, ki se uporablja za zavarovanje, vključno z zahtevami glede oblike ali časa ter drugimi zahtevami glede unovčenja.“;

| 17. | doda se naslednji dodatek 8:

  „Dodatek 8

  ZAHTEVE ZA POROČANJE PODATKOV O LISTINJENIH VREDNOSTNIH PAPIRJIH NA RAVNI POSAMEZNEGA POSOJILA

  Podatki na ravni posameznega posojila se v skladu z zahtevami iz tega dodatka v elektronski obliki predložijo v register podatkov na ravni posameznega posojila, ki ga določi ECB, in v njem objavijo, v skladu z zahtevami Eurosistema, med drugim glede prostega dostopa, obsega zajetja podatkov, nediskriminacije, ustrezne strukture upravljanja in preglednosti. V ta namen se za vsako posamezno transakcijo uporabi obrazec za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila, ki ustreza vrsti finančnega premoženja v skladu finančnega premoženja, ki ustvarja denarni tok (16).
  Podatke na ravni posameznega posojila je treba poročati najmanj četrtletno, najkasneje en mesec po datumu zapadlosti plačila obresti iz naslova zadevnega listinjenega vrednostnega papirja. Če podatki na ravni posameznega posojila ne bodo sporočeni ali posodobljeni v enem mesecu po zadevnem datumu plačila obresti, listinjen vrednostni papir ne bo več primeren. Za zagotovitev skladnosti s temi zahtevami bo register podatkov na ravni posameznega posojila za vsako transakcijo samodejno preverjal skladnost in točnost poročil novih in/ali posodobljenih podatkov na ravni posameznega posojila.
  Od datuma začetka uporabe zahtev za poročanje podatkov za listinjene vrednostne papirje na ravni posameznega posojila, tj. skladno z obrazcem za ustrezno vrsto finančnega premoženja, je treba za listinjen vrednostni papir zagotoviti podrobne informacije na ravni posameznega posojila v zvezi s skladom finančnega premoženja, ki ustvarja denarni tok, da ta listinjen vrednostni papir postane ali ostane primeren. Listinjen vrednostni papir mora v treh mesecih doseči obvezno minimalno raven skladnosti, ki se oceni glede na razpoložljivost informacij v določenih podatkovnih poljih obrazca za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila. Za zajem polj, ki niso na voljo, vsak tak obrazec vsebuje nabor šestih vrst odsotnosti podatkov (no data – ND), ki jih je treba uporabiti, kadar posameznih podatkov ni mogoče predložiti skladno z obrazcem. Obstaja tudi sedma vrsta odsotnosti podatkov, ki se uporablja samo za obrazec za vrednostne papirje, zavarovane s hipotekami na poslovnih nepremičninah.
  Vrste odsotnosti podatkov in njihov pomen so določeni v naslednji tabeli:






  Vrsta odsotnosti podatkov | Pojasnilo |
| --- | --- | --- |
| ND1 | Podatki niso bili zbrani, ker jih ne zahtevajo merila, ki so podlaga za odločanje o odobritvi posojila |
| ND2 | Podatki so bili zbrani ob vlogi za posojilo, vendar ob odobritvi vloge niso bili vneseni v sistem za poročanje |
| ND3 | Podatki so bili zbrani ob vlogi za posojilo, vendar so bili vneseni v sistem, ki je ločen od sistema za poročanje |
| ND4 | Podatki so bili zbrani, vendar bodo na voljo šele od LLLL-MM |
| ND5 | Ni relevantno |
| ND6 | Ne pride v poštev v zadevnem pravnem sistemu |
| ND7 | Samo za posojila pri vrednostnih papirjih, zavarovanih s hipotekami na poslovnih nepremičninah, katerih vrednost, tj. vrednost celotnega stanja posojil poslovnim subjektom ob nastanku, je manjša od 500 000 EUR |

17.

doda se naslednji dodatek 8:

„Dodatek 8

ZAHTEVE ZA POROČANJE PODATKOV O LISTINJENIH VREDNOSTNIH PAPIRJIH NA RAVNI POSAMEZNEGA POSOJILA

Podatki na ravni posameznega posojila se v skladu z zahtevami iz tega dodatka v elektronski obliki predložijo v register podatkov na ravni posameznega posojila, ki ga določi ECB, in v njem objavijo, v skladu z zahtevami Eurosistema, med drugim glede prostega dostopa, obsega zajetja podatkov, nediskriminacije, ustrezne strukture upravljanja in preglednosti. V ta namen se za vsako posamezno transakcijo uporabi obrazec za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila, ki ustreza vrsti finančnega premoženja v skladu finančnega premoženja, ki ustvarja denarni tok (16).

Podatke na ravni posameznega posojila je treba poročati najmanj četrtletno, najkasneje en mesec po datumu zapadlosti plačila obresti iz naslova zadevnega listinjenega vrednostnega papirja. Če podatki na ravni posameznega posojila ne bodo sporočeni ali posodobljeni v enem mesecu po zadevnem datumu plačila obresti, listinjen vrednostni papir ne bo več primeren. Za zagotovitev skladnosti s temi zahtevami bo register podatkov na ravni posameznega posojila za vsako transakcijo samodejno preverjal skladnost in točnost poročil novih in/ali posodobljenih podatkov na ravni posameznega posojila.

Od datuma začetka uporabe zahtev za poročanje podatkov za listinjene vrednostne papirje na ravni posameznega posojila, tj. skladno z obrazcem za ustrezno vrsto finančnega premoženja, je treba za listinjen vrednostni papir zagotoviti podrobne informacije na ravni posameznega posojila v zvezi s skladom finančnega premoženja, ki ustvarja denarni tok, da ta listinjen vrednostni papir postane ali ostane primeren. Listinjen vrednostni papir mora v treh mesecih doseči obvezno minimalno raven skladnosti, ki se oceni glede na razpoložljivost informacij v določenih podatkovnih poljih obrazca za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila. Za zajem polj, ki niso na voljo, vsak tak obrazec vsebuje nabor šestih vrst odsotnosti podatkov (no data – ND), ki jih je treba uporabiti, kadar posameznih podatkov ni mogoče predložiti skladno z obrazcem. Obstaja tudi sedma vrsta odsotnosti podatkov, ki se uporablja samo za obrazec za vrednostne papirje, zavarovane s hipotekami na poslovnih nepremičninah.

Vrste odsotnosti podatkov in njihov pomen so določeni v naslednji tabeli:

Vrsta odsotnosti podatkov

Pojasnilo

ND1

Podatki niso bili zbrani, ker jih ne zahtevajo merila, ki so podlaga za odločanje o odobritvi posojila

ND2

Podatki so bili zbrani ob vlogi za posojilo, vendar ob odobritvi vloge niso bili vneseni v sistem za poročanje

ND3

Podatki so bili zbrani ob vlogi za posojilo, vendar so bili vneseni v sistem, ki je ločen od sistema za poročanje

ND4

Podatki so bili zbrani, vendar bodo na voljo šele od LLLL-MM

ND5

Ni relevantno

ND6

Ne pride v poštev v zadevnem pravnem sistemu

ND7

Samo za posojila pri vrednostnih papirjih, zavarovanih s hipotekami na poslovnih nepremičninah, katerih vrednost, tj. vrednost celotnega stanja posojil poslovnim subjektom ob nastanku, je manjša od 500 000 EUR

Za vse listinjene vrednostne papirje velja naslednje devetmesečno prehodno obdobje (odvisno od datuma, ko se za posamezno vrsto finančnega premoženja začnejo uporabljati zahteve za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila):

| — | prvo četrtletje po datumu začetka uporabe zahtev je preskusno obdobje. Podatke na ravni posameznega posojila je treba poročati, ni pa posebnih omejitev glede števila obveznih polj, ki vsebujejo vrednosti ND1 do ND7, |
| --- | --- |

—

prvo četrtletje po datumu začetka uporabe zahtev je preskusno obdobje. Podatke na ravni posameznega posojila je treba poročati, ni pa posebnih omejitev glede števila obveznih polj, ki vsebujejo vrednosti ND1 do ND7,

| — | v drugem četrtletju število obveznih polj, ki vsebujejo vrednost ND1, ne sme preseči 30 % skupnega števila obveznih polj, število obveznih polj, ki vsebujejo vrednost ND2, ND3 ali ND4, pa ne sme preseči 40 % skupnega števila obveznih polj, |
| --- | --- |

—

v drugem četrtletju število obveznih polj, ki vsebujejo vrednost ND1, ne sme preseči 30 % skupnega števila obveznih polj, število obveznih polj, ki vsebujejo vrednost ND2, ND3 ali ND4, pa ne sme preseči 40 % skupnega števila obveznih polj,

| — | v tretjem četrtletju število obveznih polj, ki vsebujejo vrednost ND1, ne sme preseči 10 % skupnega števila obveznih polj, število obveznih polj, ki vsebujejo vrednost ND2, ND3 ali ND4, pa ne sme preseči 20 % skupnega števila obveznih polj, |
| --- | --- |

—

v tretjem četrtletju število obveznih polj, ki vsebujejo vrednost ND1, ne sme preseči 10 % skupnega števila obveznih polj, število obveznih polj, ki vsebujejo vrednost ND2, ND3 ali ND4, pa ne sme preseči 20 % skupnega števila obveznih polj,

| — | na koncu devetmesečnega prehodnega obdobja v podatkih na ravni posameznega posojila ne sme biti nobenega obveznega polja, ki bi vsebovalo vrednost ND1, ND2, ND3 ali ND4 za posamezno transakcijo. |
| --- | --- |

—

na koncu devetmesečnega prehodnega obdobja v podatkih na ravni posameznega posojila ne sme biti nobenega obveznega polja, ki bi vsebovalo vrednost ND1, ND2, ND3 ali ND4 za posamezno transakcijo.

Pri uporabi teh pragov bo register podatkov na ravni posameznega posojila ob predložitvi in obdelavi podatkov na ravni posameznega posojila izračunal in dodelil oceno vsaki transakciji z listinjenim vrednostnim papirjem. Ta ocena bo odražala število obveznih polj z vrednostjo ND1 in število obveznih polj z vrednostjo ND2, ND3 ali ND4, v vsakem primeru v primerjavi s skupnim številom obveznih polj. V tem okviru se vrste ND5, ND6 in ND7 lahko uporabijo samo, če to omogočajo ustrezna podatkovna polja v ustreznem obrazcu za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila. Z združitvijo obeh pragov nastane naslednji niz ocen podatkov na ravni posameznega posojila:

| Matrica ocen | Polja z vrednostjo ND1 |
| --- | --- |
| 0 | ≤ 10 % | ≤ 30 % | > 30 % |
| ND2
  ali
  ND3
  ali
  ND4 | 0 | A1 | B1 | C1 | D1 |
| ≤ 20 % | A2 | B2 | C2 | D2 |
| ≤ 40 % | A3 | B3 | C3 | D3 |
| > 40 % | A4 | B4 | C4 | D4 |

Matrica ocen

Polja z vrednostjo ND1

0

≤ 10 %

≤ 30 %

> 30 %

ND2

ali

ND3

ali

ND4

0

A1

B1

C1

D1

≤ 20 %

A2

B2

C2

D2

≤ 40 %

A3

B3

C3

D3

> 40 %

A4

B4

C4

D4

V skladu z zgoraj določenim prehodnim obdobjem se mora ocena postopno izboljševati v vsakem četrtletju, kakor sledi:

| Časovni okvir | Ocena (obravnava primernosti) |
| --- | --- |
| prvo četrtletje (prvotna predložitev) | (ni spodnje ocene) |
| drugo četrtletje | C3 (najmanj) |
| tretje četrtletje | B2 (najmanj) |
| od četrtega četrtletja naprej | A1 |

Časovni okvir

Ocena (obravnava primernosti)

prvo četrtletje (prvotna predložitev)

(ni spodnje ocene)

drugo četrtletje

C3 (najmanj)

tretje četrtletje

B2 (najmanj)

od četrtega četrtletja naprej

A1

Za vrednostne papirje, zavarovane s hipotekami na stanovanjskih nepremičninah, se zahteve po informacijah na ravni posameznega posojila uporabljajo od 3. januarja 2013 in se devetmesečno prehodno obdobje konča 30. septembra 2013.

Za listinjene vrednostne papirje, pri katerih finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok, sestavljajo posojila malim in srednje velikim podjetjem, se zahteve po informacijah na ravni posameznega posojila uporabljajo od 3. januarja 2013 in se devetmesečno prehodno obdobje konča 30. septembra 2013.

Za vrednostne papirje, zavarovane s hipotekami na poslovnih nepremičninah, se zahteve po informacijah na ravni posameznega posojila uporabljajo od 1. marca 2013 in se devetmesečno prehodno obdobje konča 30. novembra 2013.

Za listinjene vrednostne papirje, pri katerih finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok, sestavljajo posojila za nakup avtomobila, potrošniška posojila ali terjatve iz naslova leasinga, se zahteve po informacijah na ravni posameznega posojila uporabljajo od 1. januarja 2014 in se devetmesečno prehodno obdobje konča 30. septembra 2014.

Listinjeni vrednostni papirji, izdani več kakor devet mesecev po datumu začetka uporabe novih zahtev za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila (17), morajo v celoti izpolnjevati zahteve za poročanje od prvotne predložitve podatkov na ravni posameznega posojila, tj. ob izdaji. Že obstoječe transakcije z listinjenimi vrednostnimi papirji, ki niso skladne z nobenim od obrazcev za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila, ostanejo primerne do 31. marca 2014. Eurosistem bo presodil za vsak posamezni primer posebej, ali se za določeno transakcijo z listinjenim vrednostnim papirjem lahko uporabi ta prehodna določba.

---

(1)  Obveznice, ki vključujejo nakupni bon ali drugo podobno pravico, niso primerne.

1

(2)  Listinjeni vrednostni papirji se štejejo za neprimerne, če je kateri koli del finančnega premoženja, ki ustvarja denarni tok in s katerim so listinjeni vrednostni papirji zavarovani, ustvaril neposredno subjekt s posebnim namenom, ki je listinjene vrednostne papirje izdal.

2

(3)  Ta zahteva ne izključuje listinjenih vrednostnih papirjev, pri katerih sta v strukturo izdaje vključena dva subjekta s posebnim namenom in je v zvezi s tema subjektoma izpolnjena zahteva po ‚pravi prodaji‘, tako da so dolžniški instrumenti, ki jih izda drugi subjekt s posebnim namenom, neposredno ali posredno zavarovani z izvornim skladom finančnega premoženja, in da se vsi denarni tokovi iz finančnega premoženja, ki ustvarja denarni tok, prenesejo s prvega na drugi subjekt s posebnim namenom.

3

(4)  Ta omejitev ne zajema zamenjav, ki se uporabljajo pri transakcijah z listinjenimi vrednostnimi papirji izključno za zavarovanje pred tveganji (hedging).

4

(5)  Listinjeni vrednostni papirji, ki ne izpolnjujejo zahtev za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila zato, ker obsegajo mešane sklade heterogenega finančnega premoženja za zavarovanje terjatev in/ali niso skladni z nobenim od obrazcev za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila, ostanejo primerni do 31. marca 2014.“;

5

(6)  Če nasprotna stranka uporablja finančno premoženje, ki ga zaradi tesne povezave z izdajateljem/dolžnikom/garantom ali zato, ker je to ista oseba, ne sme ali ne sme več uporabljati za zavarovanje neodplačanega posojila, je dolžna o tem nemudoma obvestiti zadevno nacionalno centralno banko. To finančno premoženje se vrednoti po vrednosti nič ob naslednjem datumu vrednotenja in lahko se sproži poziv h kritju (glej tudi dodatek 6). Poleg tega mora nasprotna stranka to finančno premoženje čim prej umakniti.“;

6

(7)  Podrobnosti so opisane v oddelku 6.2.1.

7

(8)  Podrobnosti so opisane v oddelku 6.2.2.

8

(9)  Bonitetni standard za tržne dolžniške instrumente brez bonitetne ocene, ki jih izdajo ali zanje jamčijo nefinančne družbe, se določi na podlagi bonitetnega vira, ki ga izbere posamezna nasprotna stranka v skladu s pravili bonitetnega okvira Eurosistema, ki veljajo za bančna posojila, kakor je opisano v oddelku 6.3.3. V primeru teh tržnih dolžniških instrumentov sta bili spremenjeni naslednji merili primernosti za tržno finančno premoženje: kraj ustanovitve izdajatelja/garanta: euroobmočje; kraj izdaje: euroobmočje.

9

(10)  Nasprotna stranka mora takoj obvestiti ponudnika bonitetnih orodij o kakršnem koli kreditnem dogodku, ki bi nakazoval poslabšanje kreditne kvalitete.

10

(11)  To velja, če nasprotna stranka ne prenese zadostne količine finančnega premoženja ali denarnih sredstev (v zvezi s pozivi h kritju, kjer pride v poštev) za poravnavo zneska likvidnosti, ki ji je bil dodeljen v operaciji povečevanja likvidnosti, na dan poravnave – ali pa tega zneska do zapadlosti operacije ne zavaruje v ustreznih pozivih h kritju –, ali če ne prenese zadostnih denarnih sredstev za poravnavo zneska, ki ji je bil dodeljen v operaciji umikanja likvidnosti.

11

(12)  To velja, če nasprotna stranka ne prenese zadostnega primernega finančnega premoženja ali zadostnih denarnih sredstev za poravnavo zneska, dogovorjenega v dvostranskih operacijah, ali pa za še nezapadlo dvostransko transakcijo kadar koli pred zapadlostjo ne zagotovi dodatnega zavarovanja v ustreznih pozivih h kritju.

12

(13)  To velja, če nasprotna stranka uporablja finančno premoženje, ki je neprimerno ali je postalo neprimerno ali ga nasprotna stranka ne sme uporabljati, npr. zaradi tesnih povezav med izdajateljem/garantom in nasprotno stranko ali zato, ker sta to isti osebi.

13

(14)  To velja, če ima nasprotna stranka negativno stanje na poravnalnem računu ob koncu dneva in ne izpolnjuje pogojev dostopa do mejnega posojila.

14

(15)  Določbe, ki sledijo, se uporabljajo tudi v primerih, kadar: (a) je nasprotna stranka uporabljala neprimerno finančno premoženje ali zagotavljala napačne ali zastarele informacije, ki negativno vplivajo na vrednost zavarovanja, npr. informacije o neodplačanem znesku uporabljenega bančnega posojila; ali (b) nasprotna stranka uporablja finančno premoženje, ki je neprimerno zaradi tesnih povezav med izdajateljem/garantom in nasprotno stranko.

15

(16)  Ustrezne različice obrazcev za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila za posamezne vrste finančnega premoženja so objavljene na spletni strani ECB.

16

(17)  Tj. 30. septembra 2013 za vrednostne papirje, zavarovane s hipotekami na stanovanjskih nepremičninah, in listinjene vrednostne papirje, pri katerih finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok, sestavljajo posojila malim in srednje velikim podjetjem, 30. novembra 2013 za vrednostne papirje, zavarovane s hipotekami na poslovnih nepremičninah, in 30. septembra 2014 za listinjene vrednostne papirje, pri katerih finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok, sestavljajo posojila za nakup avtomobila, potrošniška posojila ali terjatve iz naslova leasinga.“

17

---